OBH 6562/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalának panaszirodáján megjelenve előadta, hogy az ingatlanát közösen használó tulajdonostársaival a vízfogyasztás költségeinek megosztásáról megegyezni nem tud és elmondása szerint sem a vízművek, sem a polgármesteri hivatal bejelentései nyomán hatékony intézkedést nem tesz.

Az ügyben a polgármesteri hivatal eljárása szabályszerűségének vizsgálata miatt indult eljárás, amelynek során tájékoztatás céljából az érintett hivatal jegyzőjét is megkerestem.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere

A tényállást a panaszos által rendelkezésemre bocsátott iratok és a jegyző tájékoztatása alapján állapítottam meg.

A panaszosnak tulajdonostársaival a vízfogyasztás és vízdíjfizetés miatt 1995-től vannak vitái. Ugyanis az addig rendesen fizető szomszédok 1993-ban felszereltek két almérő órát, amivel pontosan megállapítható volt a vízfogyasztásuk, majd 1995-ben úgy döntöttek, hogy nem fizetik ki a panaszos számára a panaszosnál felszerelt fővízmérő órán mért fogyasztás után számlázott vízdíj rájuk eső részét.

A panaszos 1996. január 9. napján kérelemmel fordult az illetékes polgármesteri hivatalhoz és kérte, hogy társtulajdonosait szólítsák fel a mellékvízmérő órák hitelesítésére.
A polgármesteri hivatal kérelmének eleget tett és 1996. február 13. napján kelt I/363/1996. sz. határozatával kötelezte a tulajdonostársakat a vízórák hitelesítésére és mivel a kötelezett annak nem tett eleget, a panaszos bejelentésére két ízben sújtotta végrehajtási bírsággal (az I/363/1996. sz határozatban ezer forint; az I/363/4/1996. sz. határozatban ötezer forint bírságot szabott ki).

Az ügyben tájékoztatás céljából megkerestem az illetékes kerületi önkormányzat jegyzőjét. A felvilágosítás alapján megállapítottam, hogy a polgármesteri hivatal 1997-ben is kötelezte a panaszos tulajdonostársait a vízmérő hitelesíttetésére, majd a panaszos ismételt bejelentésére 1997. május 9. napján tartott helyszíni szemlén megállapította, hogy az oldalági vízmérőórát leszerelték, így annak hitelesítése, illetve az alaphatározat végrehajtása tárgyában intézkedést tenni már nem lehetséges.
Mindezekre tekintettel a jegyző az I/873/3/1997. számú határozatával az eljárást megszüntette.

A panaszos a beadványban jelzett problémájával a Fővárosi Vízműveket is megkereste. A szolgáltató válaszában arról tájékoztatta, hogy a vízellátás és vízdíjszámlázás ingatlanonként, az ingatlan bekötésére beépített fővízmérő jelzése alapján történik. A vízdíjnak az érdekeltek közötti megosztására az ingatlan tulajdonosának, illetve tulajdonosainak egymás között kell megállapodniuk. Amennyiben a tulajdonostársak egymás között nem tudnak megegyezni a vízmérők felszerelése ügyében, polgári peres úton lehetséges az igény érvényesítése.

A közműves ivóvízellátásról és közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995.(IV.5.)Korm. rendelet szerint
5. § (8) A fogyasztót a jegyző kötelezi:
a) a szolgáltató hozzájárulása nélkül végzett bekötés, a bekötéssel összefüggő építmény, berendezés, felszerelés elbontására, illetőleg leszerelésére,
b) átalakítására, ha a berendezés azzal műszaki szempontból megfelelővé válik és ahhoz a szolgáltató hozzájárult,
c) ha a berendezés műszaki szempontból megfelel, a szolgáltatói hozzájárulás utólagos megszerzésére.
17. § (3) Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény a végrehajtás módjáról a következőképpen rendelkezik:
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely – az ügy körülményeit figyelembe véve – a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az érintett Alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya rögzíti, hogy "2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

A panaszos által rendelkezésemre bocsátott iratok és a hatóság tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a III. kerületi polgármesteri hivatal a panaszos kérelme tárgyában intézkedett, kötelezte a tulajdonostársakat a mellékvízmérő óra hitelesítésére és mivel azok a kötelezésnek nem tettek eleget, a panaszos bejelentésére két ízben végrehajtási bírságot szabott ki.
Az 1997. május 9. napján tartott helyszíni szemle alkalmával megállapítást nyert, hogy a panaszos tulajdonostársai a mellékvízmérő órát leszerelték, így, mivel annak visszaszereltetésére az önkormányzat nem jogosult, a hitelesítésre kötelezés tárgyában indult eljárást a jegyző megszüntette. A határozat ellen a panaszos nem élt fellebbezéssel.
A közös ingatlanhasználat költségeinek közös viselése érdekében, illetve az őt illető vízdíj visszatérítése iránt a panaszos megegyezés hiányában polgári pert indíthat.

Mivel az állampolgári jogok országgyűlési biztosa olyan ügyekben jogosult vizsgálatot folytatni, illetve annak eredményeként érdemi intézkedést tenni, amelyekben a jogsérelmet hatóság illetve közszolgáltató szerv eljárása vagy annak hiánya idézte elő, jelen esetben pedig sem a III. kerületi önkormányzat, sem a Fővárosi Vízművek nem idézett elő olyan jogsérelmet, amely az országgyűlési biztos fellépését indokolná, továbbá arra tekintettel, hogy a probléma már csak bírósági eljárás keretében orvosolható, a hivatalomnál folyó eljárást megszüntettem.

Budapest, 1998. július 7.

Gönczöl Katalin