OBH 6556/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
Panaszos beadványában az ingatlanával szomszédos ingatlanon folytatott autó- és karosszéria szerviz javítási tevékenységéből eredő zaj- és levegőszennyezés miatt, valamint az engedélyezési eljárás elhúzódása miatt kérte vizsgálat lefolytatását

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésébe foglalt jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz, valamint a 18. §-ában biztosított, az egészséges környezethez való alkotmányos jogelv sérülésének lehetősége.

Eljárásom során tájékoztatást kértem az első fokú építésügyi hatóságtól.

Alkalmazott jogszabályok:		1964. évi III. törvény az építésügyről
					12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és használatba-
					vételi engedélyezési eljárásról
					12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
					1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános
					szabályairól
					
Érintett alkotmányos jogok:	Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, 						demokratikus jogállam.

					18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki 					jogát az egészséges környezethez.

Megállapított tényállás:
A XXIII. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzője mint első fokú építésügyi hatóság építési engedélyt adott kérelmező részére a tulajdonában álló ingatlanon építendő festő-szárító fülke konténer építésére. Panaszos fellebbezését elbírálva a Fővárosi Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot megsemmisítette  és az első fokú hatóságot új eljárásra utasította.
Az új eljárás lefolytatására a XVIII. kerületi jegyzőt jelölte ki, mivel építtető az eljárásra egyébként illetékes polgármesteri hivatal önkormányzata képviselő-testületének tagja.
A másodfokú hatóság az Áe. 19. §-ban foglalt kizárási okra, valamint a tényállás tisztázatlanságára hivatkozott döntésénél.
Az eljárásra kijelölt jegyző az új eljárás lefolytatása során az építési engedélyt nem adta meg, majd külön döntésével fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte építtetőt. Egyidejűleg az engedély nélkül létesített építmény használatának - azonnali hatállyal - megszűntetését rendelte el. Felhívta építtető figyelmét, hogy a fennmaradási engedély megadása nem jogosítja fel semmilyen tevékenység folytatására.
Építtető kérelmére az első fokú hatóság fennmaradási engedélyt adott az engedély nélkül létesített festő-szárító fülke (konténer) építményre, feltételekkel. Megismételte azon felhívását a hatóság, hogy az engedély nem jogosítja fel az építmény használatbavételére.

A vizsgálat megállapítása:

A panasz benyújtásakor az építésrendészeti eljárásban hozott döntés elleni fellebbezési eljárás folyamatban volt, így annak vizsgálatára az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján nincs hatásköröm. Az említett jogszabályhely szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Panaszos az eljárás elhúzódását is sérelmezte.
A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy sem az építkezés helye szerint illetékes, sem az eljárásra kijelölt hatóság nem tartotta be az Áe. 15. §-ában előírt ügyintézési határidőt (30 nap) érdemi döntéseik meghozatala során, valamint nem intézkedtek határidőben az engedély nélküli használat megtiltásáról. Arról a kijelölt hatóság csak az alapbejelentéstől számított több mint egy évvel rendelkezett.  Megállapítható azonban, hogy az ügy hozzákerülésétől számítva már nem mulasztott eljárása során. 
A vizsgálat ideje alatt megismételt eljárásban jogerős határozattal kapta meg építtető a fennmaradási engedélyt a panasszal érintett engedély nélküli építményre. Egyben kötelezte építtetőt a légszennyezési és zajkibácsotási határértékek maradéktalan és folyamatos betartására. Az eljárást a kijelölt hatóság lefolytatta, zajszintmérést rendelt meg, melynek eredményeképpen a másodfokú hatóság által helybenhagyott határozattal visszavonta a XXIII. kerületi jegyző zajkibocsátási határértéket megállapító döntését, egyidejűleg a Fővárosi Levegőtisztáság-védelmi Kft által készített szakértői vélemény alapján megállapította a kérdéses autószerviz zajkibocsátási határértékeit. 
A másodfokú hatóság utasította az eljáró hatóságot, hogy a zajpanaszt érdemben bírálja el.

Fenteik alapján megállapítható, hogy a XVIII. kerületi jegyzőnek az építésrendészeti eljárása szabályos volt.
A jogszabálysértő határozat másodfokon történő megsemmisítésével, valamint más eljáró szerv kijelölésével a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogsérelem orvoslást nyert.
Panaszos zajpanaszának elbírálásával a  hatóságok biztosították annak feltételét, hogy az egészséges környezethez való alkotmányos jog ne sérüljön.
Természetesen a megállapított légszennyezési és zajkibocsátási határértékek maradéktalan betartását alkalmanként ellenőrizni kell, legkésőbb egy esetleges panasz kapcsán.

Figyelemmel arra, hogy a felmerült alkotmányos visszásságok vizsgálatom ideje alatt orvoslást nyertek, külön ajánlást az ügyben nem teszek.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin