OBH 6554/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása

P. I. debreceni lakos védője, dr. Sz. L. fordult panasszal az OBH-hoz. Beadványában azt kifogásolta, hogy a terrorcselekmény elkövetésével gyanúsított P. I.-t - 1994. október 16-a óta tartó - előzetes letartóztatása alatt nem részesítették megfelelő orvosi ellátásban. Véleménye szerint így védence egészsége esetleg élete is veszélyben volt.

A panasz szerint P. I. többféle betegségben szenved, többek között súlyos szívbeteg. Az előzetes letartóztatás során több alkalommal is megállapították kezelésének szükségességét, amely a védő megítélése szerint elmaradt. A beadványban azonban az is szerepelt, hogy P. I.-t több alkalommal szállították Debrecenben a Belgyógyászati Klinikára, anginás rohamok miatt. Intenzív osztályon is többször kezelték. 1995. májusában egy orvosi vizsgálat korábban lezajlott szívinfarktust mutatott ki, ekkor merült föl először a szívkatéterezés szükségessége. 1996-ban a fogvatartott ismét rosszul lett, ezért 1996. június 10-17-e között a debreceni Szív és Tüdőgyógyászati Klinikán kezelték, ahol katéteres vizsgálatot is végeztek. Ennek eredményeként megállapították, hogy ischaemiás szívbetegségben szenved és panaszai fokozódása esetén coronaria bypass műtét szükséges. 1996. július 19-én a Büntetés-végrehajtási Intézet egészségügyi szolgálata a klinikáról azt a visszajelzést kapta, hogy szeptemberre a műtétet előjegyezték.

A panaszos kifogásolta továbbá az eljáró bíróság intézkedéseit is amiatt, hogy a vádlott szabadlábra helyezésére vonatkozó kérelemnek az orvos szakértői vizsgálatok ellenére nem adott helyt. Az egészségügyi ellátásban sérelmezett mulasztások okozóiként a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészséget és a Hajdú-Bihar megyei Bíróságot jelölte meg. Azonban a panaszos azt is leírta, hogy például az 1995. december 18-ai orvosszakértői vélemény a fogvatartottról megállapította: "szívpanaszok miatt időszakos szakorvosi ellenőrzés alatt áll, gyógykezelése BV.-intézetben megoldható". Ugyancsak bírósági intézkedéseket kifogásolt a  panaszos arra hivatkozással is, hogy a Büntetés-végrehajtási Intézet a "fölöttes szervek" kötelezőnek vélt instrukciói miatt nem intézkedett. A Büntetés-végrehajtási Intézet mulasztása a panaszos szerint a következőekben volt összegezhető:
- "a beteg állapota által megkövetelt és orvosilag is előírt ápolást, orvosi ellenőrzést és gyógyítást [ideértve a műtéti gyógyítást is] tárgyi feltételek hijján"
- "a külső gyógyintézeti kezeléshez szükséges őrzést személyi feltételek [alacsony létszám] hijján"
- "a jogszabályban megengedett ellenőrzést pedig jogismeret hijján" nem biztosította.

1996. október 9-én dr. Sz. L. a korábban beadott panaszát újabb beadvánnyal egészítette ki. Ebben leírta, hogy P. I. klinikai kontroll vizsgálata 1996. október 1-jén elmaradt, mert az intézet nem gondoskodott az átszállításról, arra hivatkozással, hogy a szállításhoz nem állt rendelkezésre gépkocsi. A kontroll vizsgálat időpontját ezért 1996. október 7-ére módosították. Az időközben meghozott bírói ítélet miatt azonban ugyanerre a napra P. I.-t a Budapesti Gyűjtőfogházba "szállításra előjegyezték". Ezt követően P. I. öngyilkosságot kísérelt meg. A debreceni klinikán sürgős műtétet végeztek el rajta, állapota a beadvány szerint  kielégítő volt.  Dr. Sz. L. az újabb beadványban ismételten kérte annak vizsgálatát, hogy a fogvatartás "milyen okokra visszavezethetően szabálytalan".

A panaszos beadványa alapján 1996. szeptember 30-án megkerestem az igazságügyminisztert, hogy a büntetés-végrehajtási intézetek működése fölötti felügyeleti jogkörében vizsgáltassa meg, a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően járt-e el a büntetés-végrehajtási intézet P. I. gyógykezelése terén. Egyidejűleg a panaszost tájékoztattam arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993:LIX. tv. 29. § (1) f) pontja értelmében a bírósági eljárások ellenőrzésére hatásköröm nincs.
1996. október 17-én kértem az igazságügyi miniszteri vizsgálat kiterjesztését az újabb beadványban foglaltakra is.

A megállapított tényállás

Az igazságügy-miniszter 1997. február 14-én válaszolt a megkeresésre. A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy bár a Hajdú-Bihar Megyei Büntetés-végrehajtási intézetben P. I. folyamatos orvosi felügyelete nem volt megoldható, azonban rendszeres orvosi ellenőrzése és ellátása biztosított volt. Ezt a panaszos beadványa is alátámasztotta, melyben leírta, hogy P. I.-t 1995-ben és 1996-ban több alkalommal kezelték a Debreceni Belgyógyászati, a Szív és Tüdőgyógyászati Klinikán valamint Tökölön a Büntetés-végrehajtás Központi Kórházában. Elvégezték a szükséges vizsgálatokat - például szívkatéterezés -,  előjegyezték coronaria-bypass műtétre, valamint életmentő sürgős műtétet is végeztek.
Az Igazságügyi Minisztérium az ügy teljes körű kivizsgálása céljából független orvosszakértő bevonásáról is intézkedett, azonban az ügy vizsgálata során - 1997. február 3-án - P. I. az Igazságügyi Minisztériumnak címzett levelében az általa, illetőleg védője által az OBH-hoz benyújtott panaszt visszavonta.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ....

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv – kivéve a bíróságot –.

8/1979. (VI. 30.) IM rendelet a Büntetés-végrehajtási Szabályzatról

106. § Az orvosi vizsgálatot és gyógykezelést az elítélt az intézetben, illetve a büntetés-végrehajtás egészségügyi intézeteiben veheti igénybe. Szükség esetén a büntetés-végrehajtás gondoskodik arról, hogy az elítélt a büntetés-végrehajtás keretein kívül részesüljön gyógyító-megelőző ellátásban.

112. § (1) A kórházi szakellátást igénylő beteg elítéltet a Központi Kórházban kell elhelyezni.
(5) Ha a Központi Kórház a megfelelő egészségügyi ellátást nem tudja biztosítani, az elítéltet más, nem büntetés végrehajtási egészségügyi intézetben kell elhelyezni, és biztosítani kell a szükséges mértékű őrzését vagy ellenőrzését.
(6) Halaszthatatlan kórházi ellátást igénylő esetben az (5) bekezdés szerint kell eljárni, ha a Központi Kórházban elhelyezés a beteg megfelelő egészségügyi ellátásában késedelmet okozna.

41/1990. (IX. 15.) Korm. rendelet az igazságügyminiszter feladat- és hatásköréről

12. § A miniszter – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – felügyeletet gyakorol a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága és a büntetés-végrehajtási intézetek működése felett.

Az érintett alkotmányos jog

- az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében foglalt legmagasabb lelki és testi egészséghez való jog.

A vizsgálat megállapítása

A megállapított tényállás alapján - a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel - megállapítottam, hogy P. I. debreceni lakosnak a Hajdú-Bihar Megyei Büntetés-végrehajtási intézetben való rendszeres orvosi ellenőrzése és ellátása biztosított volt, alkotmányos visszásságot e tekintetben nem észleltem. A bíróság eljárására vonatkozó panasz vizsgálatára az 1993:LIX. tv. 29. § (1) f) pontja értelmében hatásköröm nincs.

A vizsgálat megállapítására, valamint arra tekintettel, hogy panaszos panaszát a vizsgálat ideje alatt visszavonta, az ügyben ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. április 16.

Gönczöl Katalin