OBH 6548/l996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve az önkormányzat gyakorlatát a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatással kapcsolatban.
	A vizsgálat  a jogbiztonsághoz, valamint  a jogorvoslathoz  való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg és tájékoztatást kértem az önkormányzattól. 

A megállapított tényállás

	Panaszos kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz háztartási tüzelőolaj-támogatás iránt, azonban a négy személyes háztartás mindössze 5000,-Ft támogatásban részesült.
Az önkormányzattól 1997. március 27-én tájékoztatást kértem a HTO fűtési támogatás elosztási módjáról, valamint kértem  a helyi szabályozás megküldését, amennyiben az 1996-os évre szóló támogatás rendjéről e tárgyban a Képviselő-testület alkotott rendeletet.
Megkeresésemre telefoni sürgetésemre semmilyen válasz nem érkezett, ezért 1997. július 22-én a megkeresést ismételten megküldtem.
	Az önkormányzat ezt követő válaszában kifejtette, hogy panaszos nem jogosult HTO támogatásra, mivel nem kizárólag olajkályhával fűti lakását, minden helyiség fűthető volt más megoldással is. Kifejtette továbbá, hogy kérelmező szociális rászorultsága nem állapítható meg. Nevezett ruházkodása, lakásának berendezése, életvitele normális körülményeket és kifejezetten jó szociális helyzetet tükröz. Fenti indokok alapján a kérelmet elutasították. Az általánosan magas  fűtési költségek enyhítése céljából állapította meg a Képviselő-testület az 5000.-Ft átmeneti segélyt. Az önkormányzat kifejezett kérésem ellenére a HTO elosztási rendjéről szóló szabályozást, sem a szociális ellátásokról szóló helyi rendeletét nem küldte meg, de nem csatolta azt a helyszíni jegyzőkönyvet sem, melyben panaszos aláírásával elismeri, hogy lakószobái valóban vegyes fűtésűek, és nem kizárólag olajkályhával fűthetők.
	Ezt követően panaszost tájékoztattam az önkormányzat állításáról és kértem arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy lakószobái fűtése ténylegesen milyen módon történik. Tájékoztattam arról is, hogy a vonatkozó jogszabály az 1996-os évre úgy rendelkezett, hogy támogatásra az a háztartás jogosult, amelynél  vegyes fűtési mód esetén legalább egy lakószobát kizárólag háztartási tüzelőolajjal fűtöttek. Kértem, hogy amennyiben a lakószoba(ák) valóban más fűtési móddal is fűthetők, úgy ezt is szíveskedjen közölni.
	Panaszos rövid időn belül válaszolt és a következők szerint nyilatkozott. "Kijelentem, hogy 1983. évtől a mai napig a lakásunk vegyes fűtési móddal  - villany és olaj - fűthető, és 1983-tól a mai napig kettő szoba kizárólag csak olajjal volt fűtve, jelenleg is csak olajfűtéssel    fűtjük.  Fentiek miatt a vonatkozó jogszabály ránk is vonatkozik, miszerint... vegyes fűtési mód esetén legalább egy lakószobát - nálunk kettő lakószobát - kizárólag háztartási tüzelőolajjal fűtünk!" 
Kijelenti továbbá, hogy az 1996-os évre  vonatkozó háztartási tüzelőolaj  fűtéssel kapcsolatos panasza ügyében a Polgármester  által tett nyilatkozat, - miszerint  panaszosnál minden helyiség  fűthető más  megoldással is - , nem fedi a valóságot. Azt a tényt, hogy lakásukban kettő szoba csak HTO-val volt és van fűtve, tanukkal tudja igazolni. A Vámhivatal (Mátészalka) a korábbi szabályozás szerint évente 1800 liter felhasználását engedélyezte, mely az önkormányzatnak beadták.
Mellékelten megküldte a Jegyzőnek, a Polgármesternek, a Körjegyzőségnek küldött beadványait, panaszait. Közölte továbbá, hogy a Képviselő-testülethez benyújtott kérelmére határozat a mai napig nem született. 

Az ügy jogszabályi háttere

4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről - 1. sz. melléklet.
1. számú melléklet:
Háztartásonként egy fűtési szezonra az alábbi hozzájárulás vehető figyelembe
	 2 fős háztartás	 40 m2 és ez alatt		 30 000 Ft
	 	 		 41 m2 és e felett		 36 000 Ft.......
	4 fős háztartás 	 40 m2 és ez alatt 		30 000 Ft
	 	 		 41–60 m2 között	 	36 000 Ft
	 				 61–80 m2 között		 42 000 Ft
	 	 		 81 m2 és e felett	 	48 000 Ft.......

Az 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás szabályairól

Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.

Kérelem
16. § (1) A közigazgatás szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előirt mellékeltet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell (27. § (3) bek.).
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(4) A magánszemély az első fokú eljárás megindítására irányuló kérelmét az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szerven kívül a lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes jegyzőnél is előterjesztheti.

A közigazgatási eljárásról szóló Kommentár az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 16. §-ának, a Kérelem című pontjához a következő magyarázatot fűzi: "A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előirt mellékelteket. Ha az ügyfél az előirt mellékeltet nem csatolja, hiánypótlásra kell felhívni; ez esetben az ügyintézési határidő a mellékeltek becsatolásáig szünetel. Amennyiben az ügyfél a jelzett felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti."

A határozat alakja és tartalma
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban – jogszabályban meghatározott esetben – a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a  Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat a konkrét ügyben nem a 4/1996 (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben foglaltak szerint járt el, döntést nem hozott, HTO fűtési támogatás címén panaszos támogatást nem kapott. 
	Panaszos előadása szerint mindenben megfelel az együttes rendelet előírásainak, melyre az önkormányzat ellentétesen nyilatkozott. Az önkormányzattól kértem a megfelelő iratok megküldését, de olyan dokumentumot kérésem ellenére sem csatolt, mely helyszíni jegyzőkönyv felvételével és panaszos aláírásával arról győzött volna meg, hogy panaszos állítása nem felel meg a valóságnak. Iratot csak panaszostól kaptam, mely szerint  1995-ben  átmeneti segély kérelmét az önkormányzat elutasítja. Megkeresésemre pedig az önkormányzat arról tájékoztatott, hogy 1996-ban panaszos HTO támogatást nem kapott, az 5000.-Ft pedig átmeneti segély volt.
	Megállapítottam, hogy 1996- évre az érintett önkormányzat 6 háztartást figyelembe véve 271.000.-Ft támogatást kapott, mely így átlagosan háztartásonként (a pótigénylés ismerete nélkül) 45.166.-Ft támogatást, illetve az együttes rendelet szerinti átalakítási hozzájárulást jelent, attól függően, hogy milyen címen nyújtott be igénylést a jogosult kérelmező.
	A jogszabály rendelkezés szerint a települési önkormányzatokat megillető központi támogatás a háztartás nagyságának és a lakás alapterületének figyelembevételével számított támogatás és a fűtés kialakításhoz kapcsolódó támogatás összege.  E  rendelkezés figyelembevételével kell tehát a támogatásokat folyósítani, mely rendelet 1996. február 16-tól számított harmadik napon lépett hatályba. A szabályozás rászorultságtól függetlenül határozza meg a HTO fűtéshez kapcsolódó, valamint más fűtési módra való átálláshoz szükséges hozzájárulások mértékét azon számítások alapján, amely adatszolgáltatást az önkormányzatok nyújtottak.
Természetesen ez nem a teljes költség fedezetéül szolgál, mert ahogy a jogszabály több helyen is rögzíti, ez hozzájárulás. Helytelen azonban az a gyakorlat, ha az önkormányzat az együttes rendeletben meghatározottaktól lefelé tért el, illetve a szociális rászorultságtól függően folyósította a támogatást.
	1997-től a fűtési hozzájárulás egyértelműen beintegrálódott a szociális törvénybe, a lakásfenntartási támogatás is itt került szabályozásra, s most már a rászorultsági elv alapján különös figyelemmel arra, hogy az 1997-es költségvetési törvény a helyi önkormányzatok szociális feladatai között említi meg a HTO és fűtési átállás hozzájárulást normatív állami hozzájárulás jogcímen.
	Az önkormányzathoz küldött első megkeresésem 1997. március 27-én kelt, melyre közel 4 hónapig semmilyen választ nem kaptam, ezért azt 1997. július 22-én megsürgettem, válasz tehát csak a sürgetés eredményeként érkezett. A megkeresésem válasz nélkül hagyása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát , korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. 
	Panaszos esetében a HTO fűtési támogatás iránti kérelem elbírálásáról szóló határozatot az önkormányzat nem küldte meg, tekintve, hogy ilyen határozat panaszos előadása szerint nem is született.
A fent idézett Áe. és a Kommentár magyarázata szerint megállapítható tehát, hogy a törvény nem teszi lehetővé a kérelem megválaszolatlanul hagyását, hanem amennyiben szükséges, intézkednie kell a hiánypótlás iránt.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam". A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát.
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási és anyagi normákat betartják.
	A vizsgálat megállapította, hogy az írásban előterjesztett kérelem alapján az önkormányzat a határozat hozatali kötelezettségének nem tett eleget, e követelmény megsértésével alkotmányos visszásság keletkezett, az önkormányzat  az eljárási normákat megsértette.
Panaszos esetében a határozat meghozatalának elmaradásával a jogbiztonság alkotmányos jogsérelmén túl a jogorvoslati joghoz való jog megsértésével is alkotmányos visszásság keletkezett, mivel határozat hiányában az ott biztosított közigazgatási, vagy bírósági felülvizsgálatot sem kérhette az esetleges jogsérelem orvoslására.
	Az Alkotmány 77. §. (2) bekezdése kimondja, hogy " Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek." 
Panaszos joggal várhatta, hogy az önkormányzat a 4/1996. (II.16.) együttes rendeletben előírtak szerint jár el, kérelmére pedig az ott meghatározott támogatási összeget folyósítja. Azzal, hogy az önkormányzat nem a jogszabály előírása szerint járt el panaszos esetében, az alkotmányos szabály be nem tartása sértette az Alkotmány jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.

A j á n l á s 

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

1. Nábrád Község Önkormányzata a vizsgálati jelentés kisérő levelében jelzett panaszos esetében hozzon határozatot, melynek alapján a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatás az 1996-os évre vonatkozóan a 4/1996.(II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben jelzettek szerint kerüljön megállapításra, figyelemmel a háztartásban élők számára és a lakás alapterületének nagyságára. 

2. Felhívom Nábrád Község Körjegyzőjének figyelmét, hogy  az államigazgatási  eljárás felhívott szabályait fokozottabban tartsa be és ennek betartását követelje meg az általa vezetett hivatal munkatársaitól is.

Kérem a Polgármester urat és a Körjegyzőt, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedésekről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. december 1.

Gönczöl Katalin