OBH 6539/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése

Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában sérelmezte, hogy Budapest Főváros XIV. kerületi Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal) nem a kellő körültekintéssel járt el a hozzá sorozatban intézett - az ASZPIK Kft. működése során a lakók nyugalmát, életvitelét súlyosan zavaró tevékenységét panaszoló - beadványokkal kapcsolatban.

Az ügyben a vizsgálatot 1996. október 20-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Polgármesteri Hivatalt, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni. A válasz elmaradása miatt az ügyben részjelentés készült. A részjelentésben élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló, 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján felkértem az ellenőrizni jogosult Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett polgármesteri hivatal teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.

A megállapított tényállás		

A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a Polgármesteri Hivatal 1992. január 24-én, 8/244/92. számon kötelező határozatot adott ki a panaszolt hidegkonyha használatával kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy a határozatban foglaltaknak a kötelezett nem tett eleget, a Polgármesteri Hivatal az ASZPIK Kft. vezetőjét 8/255/2/92 számú határozatával 10.000.- forint végrehajtási pénzbírsággal sújtotta. A Polgármesteri Hivatal 1993. október 18-án hozott, 8/3635/3/1993 számú határozatával ismét kötelezte az ASZPIK Kft-t hideg konyhai üzemében feltárt szabálytalanságok megszüntetésére. A teljesítés elmulasztása miatt ismételten végrehajtási bírsággal sújtották a Társaságot.

A lakók bejelentése alapján az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat XIV. Kerületi Intézete a hidegkonyha működését felfüggesztette és elrendelte a mindenre kiterjedő fertőtlenítőszeres nagytakarítást. Az újabb hatósági ellenőrzés után az ASZPIK Kft. hidegkonyhai üzemében súlyos munkavédelmi szabálytalanságokat fedeztek fel, amelyeket - hatáskörűk hiánya okán - jeleztek az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Felügyelőségnek.

A Polgármesteri Hivatal az ASZPIK Kft. ügyvezető igazgatóját határozatban kötelezte a közterületen, építési engedély nélkül felépített építmények bontására valamint a borozó és söröző engedélytől eltérő használatának megszüntetésére. A határidő eredménytelen elteltét követően elrendelték a hatósági bontást. A kötelezett a jogerős másodfokú határozat ellen közigazgatási pert kezdeményezett, amely jelenleg is tart.

Az üzletnyitás bejelentését az ASZPIK Kft. 1994. január 21-én tette meg. Az akkor hatályos jogszabályok szerint a bejelentés megtételéhez nem volt szükség szakhatósági engedélyek bemutatására. A lakossági panaszbejelentések kapcsán a Polgármesteri Hivatal munkatársai hatósági ellenőrzést tartottak és megállapították, hogy az üzlet bejáratától 200 méteres távolságon belül gyermekintézmény üzemel, így határozattal tiltották meg a kimért szeszesital forgalmazását. E határozat ellen az ASZPIK Kft. fellebbezést nyújtott be, a másodfokú hatóság jogerős döntését követően pedig közigazgatási pert kezdeményezett.

1993-ban a PLATÁN Rt. és az ASZPIK Kft közös kérelmére Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatalának Igazgatási és Hatósági Ügyosztálya a helyiségcsoport használati jogát, 47.493/5/93. számú határozatában átadta az ASZPIK Kft-nek. A sorozatos szabálytalanságok miatt a kerület polgármestere kezdeményezte a bérleti szerződés felmondását. A felmondás miatt peres eljárás van folyamatban.
      
Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

3. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64. §-a rendelkezik arról, hogy a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együtt írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Jogszabályi háttér

A helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény 98. § (3) bekezdés b.) pontja szerint a közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat döntései (rendelete, határozata) (...) megfelel-e a jogszabályoknak.

A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló, 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdése szerint a hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén megteszi a szükséges intézkedéseket.

Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló, 4/1997 Korm. rendelet 3. § (1) A kereskedő az üzlet működési engedélyének (a továbbiakban: működési engedély) kiadását az üzlet helye szerint illetékes település (község, város, megyei jogú város, fővárosi kerület) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kérheti.

(2) A működési engedély kiadási kérelemhez a kereskedőnek csatolnia kell: a kereskedelmi tevékenység végzésére jogosító okirat, az üzlethelyiség használatára való jogosultságot igazoló okirat hiteles másolatát, továbbá a 4. § szerinti előzetes szakhatósági hozzájárulásokat, valamint, ha a tevékenység gyakorlását jogszabály más hatóság engedélyéhez is köti, az engedély hiteles másolatát.

Hivatkozva arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 29. § (1) bekezdésének f.) pontja értelmében a bíróságok nem tartoznak azon igazságügyi szervek körébe, amelyek eljárását, határozatait az országgyűlési biztos vizsgálhatja, a beadványban szereplő azon panaszokat amelyek alapját képező ügyekben bírósági eljárás indult, az általam folytatott vizsgálat nem érintette.

A vizsgálat Ajánlás

1. Élve az Obtv. 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal ajánlással élek. A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló, 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján ellenőrizni jogosult Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét felkérem, hogy törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy a Polgármesteri Hivatal végrehajtási eljárásaiban illetőleg  a 4/1997 Korm. rendelet szerinti működési engedély kiadása során valóban a tőle elvárható gondossággal és körültekintéssel kezelte-e az ügyet, megfelelő intézkedéseket tett-e és azok  megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek. 

Kérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 1997. július    .

										Dr. Polt Péter