OBH 6530/1996
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Endre

Az eljárás megindítása és az érintett alkotmányos jog:
Az eljárás V. L.  kácsi lakosnak az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszával, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján indult.

Panaszos sérelmezi, hogy a Kács, Kossuth u. 50. szám alatti ingatlanon építési engedély nélkül terepfeltöltési munkát végeztek, amely megváltoztatta a csapadékvíz-elvezetést, veszélyeztetve lakóháza állagát, és a helyi polgármesteri hivatal az ügyben nem intézkedett.

Az ügyben az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvének gyanúja merült fel, ezért vizsgálatot rendeltem el.

Alkalmazott jogszabályok:	Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény

					Az építési és használatbavételi engedélyezésről
					szóló 12/1986 (XII. 30.) ÉVM. rendelet
 
A megállapított tényállás:

Panaszos több alkalommal kifogásolta a Polgármesteri Hivatalnál, hogy szomszédja az udvarán átvezető kb. két méter széles és egy méter mély vízlefolyót engedély nélkül feltöltötte és így a csapadékvíz természetes lefolyását megváltoztatva lakóépületének állagát veszélyezteti.

A hatóság az 1995. augusztus 26-án kelt 497/1995. számú felszólító levelében megállapította, hogy a szomszédos ingatlanon terepfeltöltési és kerítés építési munkát végeznek. Felhívta az ingatlan tulajdonosának figyelmét, hogy a terepfeltöltést és a kerítés építését csak építési engedéllyel lehet végezni. A hatóság az utcai kerítés építésére 1995. szeptember 6-án építési engedélyt adott ki. Panaszos ismételt panaszára a jegyző a 497-3/1995. október 17-én kelt határozatával kötelezte építkezőt, hogy a terepfeltöltést az OÉSz 86. §-ban előírtak szerint végezze el. A határozat indokolása szerint a terepfeltöltés az OÉSz-ben foglaltaknak nem felel meg, és vízelvezetés szempontjából veszélyezteti a szomszédos ingatlanon lévő lakóház állagát.

A vizsgálat megállapításai:

Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet 8. § 12. pontja szerint csak építési engedély alapján végezhető az építési telken, illetőleg az építési területen a természetes terep szintjének 1 m-t meghaladó megváltoztatása (leásása, feltöltése), valamint minden olyan terep-átalakítás, amely a telekhatárok melletti 3 m széles területsávot érinti, illetőleg a szomszédok jogos érdekeit – akár a csapadékvíz természetes lefolyásának módosításával, akár egyéb módon – befolyásolja.

Az iratokból megállapítható, hogy a Kossuth u. 50. szám alatti ingatlan tulajdonosa engedély nélkül végzett terep-átalakítást. A terep feltöltésére nem kért építési engedélyt, a hatóság nem kötelezte a  rendelet 29. § (2) bekezdés a.) pontja értelmében fennmaradási engedély iránti kérelem és mellékleteinek benyújtására. 
A hatóság az 1995. október 17-én kelt, 497-3/1995. számú határozatában - kötelezte építkezőt -, hogy a jogszabályok előírása szerint alakítsa ki a terepszintet. Kács Község Önkormányzata Jegyzője  312/2/1997. számú levelében kifejtett véleményének, mely szerint a terepfeltöltési munkák minimális mértéke miatt a munka nem volt engedélyköteles, ellentmond a hatóságnak az eljárás során tett megállapítása (felszólító levél, 497-3/1995. sz. határozata). 

A helyes  eljárás az lett volna, ha kötelezik építkezőt a fennmaradási kérelem benyújtására, amelynek alapján kiadják a fennmaradási és továbbépítési engedélyt, vagy a kérelmet elutasítják és kötelezik az eredeti állapot helyreállítására. 

A hatóság eljárása alkotmányos visszásságot okozott, mert megsértette az Alkotmánynak a jogállamiságról szóló 2. § /1/ bekezdésébe foglalt rendelkezését, valamint a 77. § /2/ bekezdését, mely szerint az alkotmányos jogszabályok betartása minden szervre kötelező.

Figyelemmel arra, hogy a jegyző tájékoztatása szerint a csapadékvíz elvezetése megoldódott, külön ajánlást a konkrét ügyben nem teszek.

Alkotmányos érdek azonban, hogy a hatóságok a jogszabályok előírásai szerint járjanak el. A jogszabályok be nem tartása a jogállamiságot veszélyezteti.
Fentiek miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bek. alapján szükségesnek látom felhívni a jegyző figyelmét a jövőbeni hasonló törvénysértések elkerülése érdekében követendő szabályos eljárásokra.

Ajánlás:

Felkérem Kács község Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, hogy hívja fel munkatársai figyelmét az anyagi és eljárási jogszabályok fokozott betartására, s ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedést.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin

Ügyintéző: Dr. Kovács Endre

OBH 6530/1996

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az ingatlanával szomszédos ingatlanon építési engedély nélküli terepfeltöltési munkákat végeztek, amely megváltoztatta a csapadékvíz-elvezetést, veszélyeztetve lakóháza állagát, és a kácsi jegyző az ügyben nem intézkedett.
Az országgyűlési biztos az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság és az Alkotmány 13. § /1/ bekezdésében rögzített a tulajdonhoz való jog alkotmányos elve sérülésének lehetősége miatt vizsgálatot indított.
A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző engedély nélkül végzett építési munkák miatt először nem, majd ellentétes megállapításokat tartalmazó intézkedéseket tett, mellyel a tulajdonhoz fűződő jogelv sérült, s így alkotmányos visszásságot okozott.
Figyelemmel arra, hogy a panaszos kérelmét a jegyző az országgyűlési biztos eljárása alatt orvosolta, a konkrét ügyben ajánlást az országgyűlési biztos nem tett.
A jövőben szabályos eljárás érdekében az országgyűlési biztos szükségesnek látta ajánlásban felhívni a jegyzőt.
Az ajánlást a jegyző elfogadta, felhívta munkatárs figyelmét is a követendő eljárásra.