OBH 6495/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve, hogy az önkormányzattól nem kapott támogatást a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz.
A vizsgálatot 1996. november 14-én megindítottam, majd az ügyben tájékoztatást kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

Panaszos 1996. augusztusában nyújtotta be háztartási tüzelőolaj támogatás iránti kérelmét az önkormányzathoz, de ügyében 1996. október 28-ig, tehát panaszának az Országgyűlési Biztos Hivatalában történt személyes előadásáig választ nem kapott. Beadványában és személyes megjelenésekor előadta, hogy jövedelme alacsony, ezért nagy szüksége van a fűtési támogatásra.
Az önkormányzat megkeresésemre tájékoztatott, hogy panaszos ügyében 1996. október 28-án hoztak határozatot, melyben 20.000 forint támogatásról döntöttek, melyet panaszos két részletben vehet fel oly módon, hogy 1996. október 28-án felvett 10.000 forintot, majd 1996. december 9-én a másik 10.000 forint összeget.

Az ügy jogszabályi háttere

4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről. - 1.sz. melléklet.
Háztartásonként egy fűtési szezonra az alábbi hozzájárulás vehető figyelembe:
Például 1 fős háztartás, alapterülettől függetlenül 30.000 forint.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos ügyében az önkormányzat a benyújtott kérelem ellenére csak több hónap elteltével hozott határozatot, majd az így megszületett döntéssel 20.000 forint támogatást juttattak panaszosnak, mely nem felel meg az előbb idézett együttes rendelet mellékletében rögzített táblázat szerinti mértéknek, mivel ott például 1 fős háztartás esetén, alapterülettől függetlenül 30.000 forint a hozzájárulás mértéke. Az önkormányzat a vizsgálat során arról nem tájékoztatott, hogy az eltérést mi okozta, esetleg helyi rendeleti szabályozásra alapozták döntésüket. Amennyiben ilyen helyi rendelet megalkotása történt is, abban sem volt jogosítványa az önkormányzatnak az együttes rendelettől való eltérésre, mivel 1996. II. 16-tól, illetve a kihirdetést követő 3. naptól rászorultságtól függetlenül került szabályozásra a HTO fűtéshez és más fűtési módra való átálláshoz szükséges hozzájárulások mértéke azon számítások alapján, amelyen adatszolgáltatást az önkormányzatok nyújtottak. Természetesen ez nem a teljes költséget takarja, mert ahogy a jogszabály több helyen is rögzíti, ez egy hozzájárulás. Helytelen azonban az a gyakorlat, ha a rendeletben meghatározottaktól lefelé tért el, illetve a szociális rászorultságtól függően folyósította a támogatást az önkormányzat.
1997-től a fűtési hozzájárulás egyértelműen beintegrálódott a szociális törvénybe, a lakásfenntartási támogatás is itt került szabályozásra, s most már a rászorultság elv alapján, különös figyelemmel arra, hogy az 1997-es költségvetési törvény a helyi önkormányzatok szociális feladatai között említi meg a HTO és a fűtési átállás hozzájárulást normatív állami hozzájárulás jogcímen. 

Az érintett alkotmányos jog

Az alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy „A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.” A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Az alkotmány 77.§ (2) bekezdése kimondja, hogy „Az alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.”
Panaszos joggal várhatta, hogy az önkormányzat a 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben előírtak szerint jár el, kérelmére pedig az ott meghatározott támogatási összeget folyósítja. Azzal, hogy az önkormányzat nem a jogszabály előírása szerint járt el panaszos esetében, az alkotmányos szabály be nem tartása sértette az alkotmány jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Tolna Város Önkormányzata a vizsgálati jelentés kísérő levelében jelzett panaszos esetében az 1996-os évre vonatkozóan döntését módosítsa, melynek alapján a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatás a 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben jelzettek szerint kerüljön megállapításra, figyelemmel a háztartásban élők számára és a lakás alapterületének nagyságára.
Kérem az önkormányzat képviseletében a polgármester urat, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedésekről az 1993. évi LIX. törvény 21.§ (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. március 3.

Gönczöl Katalin