OBH 6450/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

M. Iné püspökladányi lakos panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert rendszeres szociális járadékosként kiskorú gyermeke után nem részesül növelésben.

A panaszos csipőficammal született, állapota folyamatosan romlott, 50 %-os munkaképesség csökkenésére tekintettel rendszeres szociális járadékban részesül. Két gyermeke van, akik 1978-ban és 1986-ban születtek. Elvált, gyermektartást nem kap. Édesanyja nyugdíjából a rendszeres szociális járadékból és a kiskorú gyermekre járó családi pótlékból élnek. Diszkriminációnak tartja, hogy mig a teljes családban, ahol mindkét szülő és a gyermekek együtt élnek, a nem járadékos szülő igényli a családi pótlékot, így a járadékos részesülhet a növelésben. Az egyedülálló járadékost kizárja a jogszabály a támogatásból, mert családi pótlékban részesül. 
Segítséget kért a panaszos a hátrányos megkülönböztetést eredményező jogszabály módosítására. 

Érintett alkotmányos jogok
Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. (1) bek./ 
Jogbiztonsághoz való jog 6Alk. 2. § (1) bek. /
Diszkrimináció tilalma  /Alk. 70/A. § (1-2)  bek./ 

Alkalmazott jogszabályok

8/1983./VI.29./ EüM-PM együttes rendelet a megváltozott munkaképeségű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról..

22. § (4) Ha a rendszeres szociális járadékban részesülő megváltozott munkaképességü dolgozó a háztartásában olyan támogatásra szoruló hozzátartozójáról is gondoskodik, akinek eltartására köteles, járadékát minden ilyen hozzátartozó után legfeljebb havi ... forinttal lehet növelni. Nem növelhető a járadék összege olyan hozzátartozóra tekintettel, aki után a járadékban részesülő megváltozott munkaképességü dolgozó családi pótlékot kap. 
/ A 22. § (4) bekezdését a 20/1993. /XI.l7./ NM-PM együttes rendelet 7. §-a (5) bekezdésre változtatta./ 

Az 1997. január 1-jétől a 49/1996/XII. 27/ NM-PM együttes rendelettel beiktatott hatályos szövege:
(5) Ha a rendszeres szociális járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó a háztartásában olyan támogatásra szoruló hozzátartozójáról is gondoskodik, akinek eltartására köteles, járadékát minden ilyen hozzátartozó után legfeljebb havi ... forinttal lehet növelni. Nem növelhető a járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak.

1990. évi XXV. törvény a családi pótlékról és a családok támogatásáról.
4. § (1) Ugyanazon gyermek után a családi pótlék egyidejűleg csak egy jogosultat illet meg.
        (2) Ha a gyermek együttélő szülők háztartásában van, a családi pótlékot - együttes 	nyilatkozatuk alapján - bármelyik szülő igényelheti, mégpedig nyilatkozatuk szerint  	gyermekenként.
	/Beiktatta: 1992. évi III. tv. hatályos 1992. I. 28-tól./ 

Megállapított tényállás

M. Iné rendszeres szociális járadék igényét a Hajdu-Bihar Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 6-01050/96/20. számú, 1996. május 23-án kelt határozatával elbírálta. Az eltartott gyermeke után kért növelés megállapítását azonban jogszerűen azért utasította el, mert nem növelhető a járadék összege olyan hozzátartozóra tekintettel, aki után a járadékban részesülő megváltozott munkaképességó dolgozó családi pótlékot kap, illetőleg aki után a módosított jogszabály alapján családi pótlékot folyósítanak. 
A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság jogszerűen járt el, amikor a panaszos igényét a hatályos jogszabályra hivatkozással elutasította. Méltányosság gyakorlására pedig a jogszabály nem tartalmaz felhatalmazást.  Valóban, ha nem egyedülállóként neveli kiskorú gyermekeit, a Cspt. lehetőséget ad arra, hogy a házastárs jogán kérjék a családi pótlék folyósítását és a rendszeres szociális járadékos jogosult lehetett a növelésre.

A fenti joggyakorlat ellentétes volt a jogalkotói szándéktól és diszkriminációt jelentett a gyermekeiket egyedül nevelő rendszeres szociális járadékosokkal szemben. A jogsértő gyakorlatot a vizsgálat megindulásakor az állampolgári jogok országgyűlési biztosa jelzésére a Népjóléti Minisztérium jogszabály módosítással /pontosítással/ szüntette meg. Nem növelhető a járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az adott ügyben tehát alkotmányos visszásságot nem állapított meg.

Ajánlás

Tekintettel arra, hogy a nehéz szociális helyzetben lévő személyek, családok támogatása alapvetően  az Önkormányzatok feladata, a panaszos a polgármesteri hivatalhoz fordulhat segítségért. A támogatásra, rászorultsági alapon a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló törvény számos lehetőséget biztosít.
Amennyiben a panaszos egészségi állapota romlott és a rokkantsági nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik, kérheti a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól orvosi felülvizsgálatát, melynek eredményeként, ha munkaképesség csökkenésének mértéke eléri  a  67 %-ot, rokkantsági nyugdíjra lesz jogosult.

Budapest, 1997. április 8.

Gönczöl Katalin