OBH  6364/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadványaiban azt sérelmezte, hogy akarata ellenére utalták és szállították be, valamint "tartják fogságban" a borsodivánkai pszichiátriai otthonban.

Panaszának kivizsgálására vizsgálatot indítottam. Beszereztem a sátoraljaújhelyi polgármesteri hivataltól és a borsodivánkai pszichiátriai otthontól a vonatkozó iratokat, valamint a helyszínen meghallgattuk  a panaszost.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratokból és a panaszos meghallgatása után az alábbi tényállást állapítottam meg. Panaszost 1980-tól több ízben kezelték pszichiátriai osztályon Paranoid schizophrenia diagnózissal. Állapota változó volt. Első alkalommal a Sátoraljaújhelyi Városi Bíróság 1985-ben helyezte jogerős bírói ítélettel [P.20.703/1985/4.] cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá, melyet ugyancsak jogerős bírói ítélettel [6.P.20.526/1994./7.] 1994-ben megszüntettek. Panaszos ezt követően édesanyjával együtt, annak lakásában élt, időközben meg is nősült.

1995. novemberében - a kórházi zárójelentés tanúsága szerint - agresszív cselekedetei miatt mentővel szállították a sátoraljaújhelyi kórház pszichiátriai osztályára. A kezelőorvos a panaszos állapotának rosszabbodása miatt kezdeményezte - a panaszos édesanyjának egyetértésével -, hogy a Sátoraljaújhely Város Polgármesteri Hivatala a panaszos részére rendeljen ki ideiglenes gondnokot és egyidejűleg intézkedjen a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezés iránt. A polgármesteri hivatal határozattal [2942/95.] ideiglenes gondnokul hivatásos gondnokot rendelt ki és egyidejűleg intézkedett a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezés iránti per megindításáról. A bírósági eljárás időtartama alatt az ideiglenes gondnok kérte, hogy a panaszost utalják be pszichiátriai betegek otthonába. A Sátoraljaújhely Város Képviselőtestülete Szociális és Egészségügyi Bizottsága 1996. június 10-én panaszost a borsodivánkai pszichiátriai betegek otthonába utalta be [7651-1996.], ahová közvetlenül a kórházi osztályról át is szállították. A Sátoraljaújhelyi Városi Bíróság a panaszost jogerős ítéletével [5.P.20.179/1996/14.] cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte. A gyámhatóság 1997. január 6-án az ideiglenes gondnokot felmentette és panaszos gondnokául édesanyját rendelte ki.

Panaszos jelenleg is a borsodivánkai pszichiátriai otthonban él - ugyancsak itt gondozzák feleségét is - és 1997. november 7-én személyes meghallgatásakor, valamint később írott leveleiben változatlanul azt kérte, hogy szüntessék meg a pszichiátriai otthoni elhelyezését és tegyék lehetővé, hogy önálló életet élhessen. 

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv – kivéve a bíróságot –;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról

44. § (1) A gyámhatóság annak a nagykorú személynek a részére, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, szükség esetén ideiglenes gondnokot rendel. Az ideiglenes gondnokrendelés hatálya a gondnokság alá helyezéssel, legkésőbb azonban a kirendeléstől számított egy év elteltével megszűnik.
(2) Az ideiglenes gondnok jogköre a személyi ügyek intézésére és a vagyon felügyeletére terjed ki; a gyámhatóság előzetes hozzájárulásával azonban minden olyan intézkedést megtehet, amivel a gondnokolt személyt károsodástól óvja meg.

45. § A gyámhatóság a kirendelt gondnokot tiszte alól felmenti, ha kirendelésének célja megvalósult vagy annak oka megszűnt. Egyébként az ilyen gondnok működésére, felmentésére és elmozdítására a gyámra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.

12/1987. (VI. 29.) MM rendelet a gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról

49. § (1) A gyámrendelés előtt [Csjt. 94. § (1) bek.] a gyámhatóságnak vizsgálnia kell:
a) a gyámrendelés okát,
b) van-e olyan személy, akit gyámul ki lehet rendelni (Csjt. 95–96. § és 100. §),
c) a kiskorúnak van-e vagyona.

50. § (1) A hivatásos gyám [Csjt. 97. § (3) bek.] feladatait munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban is el lehet látni.
(2) Hivatásos gyám nem lehet a közigazgatási szerv gyámhatósági feladatot ellátó dolgozója, továbbá aki a kiskorú gyámi tisztének ellátására köteles [Csjt. 96. és 100. §].
(3) Ha a hivatásos gyám feladatait nem munkaviszony keretében látja el, részére – a gyermekek számát és a végzett munkát figyelembe véve – a külön jogszabály szerint – tiszteletdíj állapítható meg.

51. § (1) A gondnok kirendelésére és működésére a 49–50. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A gondnok rendelése előtt a gyámhatóságnak vizsgálnia kell
a) a gondnokrendelés okát [Ptk. 10. §, 82–21. §, 224–225. §),
b) van-e olyan házastárs, szülő, rokon vagy hozzátartozó, akit gondnokul ki lehet rendelni [Ptké. 11. § (2) bek., 40. §].
(3) A gyámhatóság elutasítja az eseti gondnok kirendelése iránti kérelmet, ha a gondnokrendelést a családi jogállás rendezése iránti per megindítása érdekében kérték, de megítélése szerint a per nem áll a kiskorú érdekében.
(4) Ha elmeosztályon (alkohológiai osztályon) elhelyezett személy törvényes képviseletéről kell gondoskodni, a gyámhatóságnak az (1) bekezdésben foglaltak mellett vizsgálnia kell, hogy a gondnokolt milyen folyamatban levő ügyben érdekelt, van-e és hol vagyona, jövedelme, ki a kezelője, továbbá hol van az állandó lakása és milyen jogcímen lakik ott.
(5) Nem lehet kirendelni a szociális intézmény dolgozóját az intézetben elhelyezett személy, illetőleg az egészségügyi, valamint a területi szociális gondozó dolgozóját a gyógyítása, gondozása alatt álló személy gondnokául.

53. § A gyámhatóság annak megállapítása céljából, hogy a nagykorú személynek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, az ideiglenes gondnok rendelése előtt [Ptké. 44. § (1) bek.] beszerzi a gondnokság alá helyezendő állandó lakóhelye szerint illetékes, vagy a gyógykezelést ellátó idegbeteggondozó intézet (ideg- és elmegyógyintézet) szakvéleményét.

54. § (1) A gyámhatóság legkésőbb az ideiglenes gondnok kirendelését követő három hónap elteltével köteles a gondnokság alá helyezés iránti pert megindítani feltéve, hogy a perindításra egyébként jogosultak még nem nyújtottak be keresetlevelet (Ptké. 8. §).
(2) A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés, illetve a gondnokság megszüntetése iránti per esetén keresetlevélben a Pp. 121. §-ában meghatározott adatokon kívül fel kell tüntetni a gondnokság alá helyezendő, illetve a gondnokság alatt álló személy ingatlanának tulajdoni lap számát és helyrajzi számát, valamint nyugdíjas esetén a nyugdíjfolyósító törzsszámot.
(3) A keresetlevélhez csatolni kell a gondnokság alá helyezendő, illetőleg a gondnokság alatt álló személy
a) születési anyakönyvi kivonatát vagy másolatát, kivéve, ha az iratokat külföldről kell beszerezni,
b) elmeállapotára vonatkozó szakorvosi véleményt,
c) tulajdonában levő ingatlanok tulajdoni lapját.

149/1997. (IX. 10.) Kormányrendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról

131. § (1) A gondnokságra, amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik a gyámság szabályait kell alkalmazni.
(2) A gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal vizsgálja:
a) a gondnokrendelés okát (Ptk. 10. §, 12–21. §, 224–225. §),
b) van-e olyan házastárs, szülő, rokon vagy hozzátartozó, akit gondnokul ki lehet rendelni [Ptk. 11. § (2) bek. 40. §],
c) van-e vagyona a gondnokrendeléssel érintett személynek.

132. § (1) A gyámhivatal annak a személynek,
a) akit a bíróság cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezett [a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Ptké.) 11. § (1) bek.] gondnokot,
b) akinek elmeszakorvosi (pszichiátriai) vélemény szerint ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel teljesen hiányzik [Ptké. 44. § (1) bek.], szükség esetén ideiglenes gondnokot,
c) akit körülményei ügyei vitelében akadályoznak, különösen ha ismeretlen helyen tartózkodik, vagy ismert helyen tartózkodik, de visszatérésében gátolva van eseti gondnokot (Ptk. 224. §) vagy ügygondnokot [Áe. 18. § (4) bek.]
rendel.

133. § A gondnok kirendelése előtt a gyámhivatal beszerzi a gondnokrendelés okául szolgáló bizonyítékokat, így különösen
a) a bírósági határozatot,
b) a pszichiátriai szakvéleményt,
c) az ügyfél ismeretlen helyen való távollétét igazoló iratot,
d) a különös szakértelem szükségességét megalapozó iratokat, ...

134. § (1) Ha a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személynek nincs olyan hozzátartozója, aki a gondnokság viselésére alkalmas, részére a gyámhivatal hivatásos gondnokot rendel.
(2) A hivatásos gondnok a gyámhivatal székhelye szerinti önkormányzat által közszolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban vagy egyéb munkavégzésre irányuló jogviszonyban (pl. megbízás) foglalkoztatott személy.
(3) A hivatásos gondnok egyidejűleg legfeljebb 40 gondnokság alatt álló személy részére rendelhető ki.
(4) Nem lehet kirendelni gondnokul a szociális vagy egészségügyi intézmény dolgozóját az intézetben elhelyezett, valamint a területi egészségügyi és szociális ellátás dolgozóját a gyógyítása, gondozása alatt álló személy részére.

135. § (1) A gyámhivatal annak megállapítása céljából, hogy a nagykorú személynek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, az ideiglenes gondnok rendelése előtt [Ptké. 44. § (1) bek.] beszerzi a gondnokság alá helyezendő lakóhelye szerint illetékes vagy a gyógykezelést ellátó pszichiátriai gondozó intézet (ideg- és elmegyógyintézet) szakvéleményét.
(2) Amennyiben a gondnokság alá helyezési per 1 év alatt nem fejeződik be, a gyámhivatal újból ideiglenes gondnokot rendel.
(3) Az ideiglenes gondnok kirendelésével egyidejűleg a gyámhivatal felhívja a gondnokság alá helyezés iránti per megindítására jogosult hozzátartozókat a kereset benyújtására. Ha a perindításra jogosultak a keresetet az ideiglenes gondnok kirendelését követő 60 nap elteltével nem nyújtották be, gyámhivatal köteles a pert megindítani.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

93. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az az ellátást igénylő kérelmére történik. Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.
(2) Ha az önkormányzat rendelete eltérően nem rendelkezik, az ellátás iránti kérelmet
a) a kérelmező a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat által fenntartott nem bentlakásos intézmény esetében az intézmény vezetőjénél;
b) az a) pontban nem szereplő intézmény esetén a kérelmező a lakóhelye szerinti települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál
kell benyújtani.

94. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételét
a) a lakóhely szerint illetékes települési önkormányzat képviselő-testületének (a továbbiakban: beutaló szerv) határozata;
b) a bíróság ideiglenes intézkedést tartalmazó végzése;
c) a bírói ítélet [a továbbiakban a)–c) pont alattiak együtt: beutaló határozat]; illetőleg
d) az önkormányzat rendeletében meghatározott körben az intézményvezető intézkedése
alapozza meg.

Az érintett alkotmányos jog

- a jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonsághoz való jog [Alkotmány 2. § (1)]
- szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]

A vizsgálat megállapításai

A panaszos által sérelmezett pszichiátriai otthoni beutalás ügyében az alábbiakat állapítottam meg.

1. Panaszost jogerős bírósági ítélet helyezte cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá. Ezt az eljárást és határozatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) és 29. § (1) f) pontja értelmében nincs hatásköröm vizsgálni.

2. Megállapítottam, hogy panaszos pszichiátriai otthoni beutalása a vonatkozó jogszabályi előírások szerint történt. Ebben a kérdésben alkotmányos visszásság nem állapítható meg. 

3. A vizsgálat során azonban azt tapasztaltam, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonság elvével, valamint  az Alkotmány 55. § (1) bekezdésében deklarált szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jogokkal összefüggésben alkotmányos visszásságot jelent az a jogi szabályozás, amely lehetővé teszi, hogy csupán az ideiglenes gondnok kérelmére pszichiátriai otthonba utaljanak be cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt nem lévő állampolgárt.

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 93. § (1) bekezdése szerint a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes. Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.

A gyakorlatban viszont az ideiglenes gondnokság alatt lévő személy esetében a bentlakásos szociális otthonba utaláshoz elegendő az ideiglenes gondnok kérelme. A gondnokság alá helyezési peres eljárás azonban nem szükségszerűen végződik cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezéssel. Így megtörténhet, hogy egy későbbi jogerős bírói ítélettel csak korlátozottan cselekvőképesnek minősített személy kizárólag ideiglenes gondnokának kérelme alapján, akarata ellenére kerül pszichiátriai otthonba.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-ára hivatkozással ajánlással fordulok az igazságügyi miniszterhez. Kezdeményezem a gondnokságra vonatkozó jogszabályok olyan felülvizsgálatát és módosítását, amely kizárja azt, hogy kizárólag az ideiglenes gondnok kérelmére - cselekvőképességet érintő gondnokság alatt még nem lévő személyt - pszichiátriai otthonba utaljanak.

Budapest, 1998. május 5.

Gönczöl Katalin