OBH 6311/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr.Ágoston Zsuzsa

A vizsgálat megindítása

	A panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, sérelmezve a gyámhatóság eljárását gyermekei elhelyezése és kapcsolattartási ügyében. A gyámhatósági eljárás során keletkezett iratokat az illetékes gyámhatóságtól megkértem, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás

	A panaszos és férje között 1991-ben indult házassági bontóper és gyermekelhelyezés iránti per folyamatban volt amikor a gyámhatóság (1993 június 18-án kelt határozatával ) a két kiskorú gyermeket - veszélyeztetettségükre hivatkozva  - ideiglenes hatállyal az apánál helyezte el. A gyermekek ekkor már  az apa gondozásában nevelkedtek, a határozat ellen panaszos fellebbezéssel nem élt, az 1993 július 12 -én jogerőre emelkedett.
	1995 novemberben - arra hivatkozva, hogy gyermekei elhelyezése ügyében hatáskör hiányában járt el a gyámhatóság és egyik gyermeke a határozat rendelkezése ellenére nem az apánál, hanem az ő gondozásában nevelkedik - a határozat visszavonását kérte. A gyámhatóság a kérelmet elutasította. Döntését azzal indokolta, hogy határozata 1993 -ban jogerőre emelkedett.
	Az iratokból megállapítható, hogy 1996-ban a  gyermekek elhelyezése tárgyában a peres eljárás még folyamatban volt , a végleges elhelyezésről a bíróság hatásköre dönteni.

Az érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere ( az eljárás időszakában hatályban lévő )

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 92/A. § (1) Ha a kiskorú testi, értelmi és erkölcsi fejlődése bármilyen okból nincs megfelelően biztosítva, a gyámhatóság - a kiskorú veszélyeztetettségének mértékétől függően - a következő intézkedéseket teheti:
d) azonnali intézkedést igénylő esetben a kiskorút - ideiglenes hatállyal - intézetbe utalja, illetőleg a gyermeket ideiglenesen a különélő másik szülőnél vagy alkalmas más személynél helyezi el, és indokolt esetben pert indít a szülő (szülők) ellen a szülői felügyelet megszüntetése, illetőleg a gyermek elhelyezése iránt;

51/1986. (XI. 26.) MT rendelet a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról

12. § (1) Ha a szülő veszélyeztető magatartása miatt azonnali intézkedés szükséges, és van a gyermek nevelésére alkalmas s azt vállaló másik szülő vagy más személy, a gyámhatóság a kiskorút nála ideiglenesen elhelyezi, és pert indít a szülő (szülők) ellen a kiskorú elhelyezése iránt.
 
A vizsgálat megállapításai	

	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy panaszos és férje peren kívüli egyezséggel, a gyermekek önkényes elvételével, majd a gyámhatóság segítségével kísérelték meg gyermekeik elhelyezésének ügyét rendezni. Előfordult, hogy valamelyik  szülő önkényesen magához vette a kiskorúakat és a másik szülővel való kapcsolattartást megakadályozta. A kialakult helyzetre való tekintettel, a gyámhatóság a gyermekek veszélyeztetettségére hivatkozva, az apa kérelmének helyt adott és ideiglenesen nála helyezte el őket.
	Amikor a panaszos  1995-ben a határozat visszavonását kérte a gyámhatóságtól, egyik gyermek az ő gondozásában volt, ezt a helyzetet a gyámhatóság érdemben nem vizsgálta. A kérelmet az Áe. 61.§ (3) bekezdésére hivatkozva alapján utasította el: a sérelmezett határozat több mint egy éve jogerőre emelkedett, visszavonására nincs lehetőség. Panaszos fellebbezését a Fővárosi Közigazgatási Hivatal elutasította.
	 A gyámhatóság tudomásul vette, hogy  az anya gondozásában nevelkedik a gyermek, de az elhelyezésére vonatkozó határozatot nem változtatta meg. Tény, hogy a panaszos a határozat visszavonását kérte,  de a kérelemben foglaltak alapján a kialakult helyzetet, a szükséges intézkedések megtételének indokoltságát vizsgálni kellett volna. Az, hogy az ideiglenes elhelyezést elrendelő határozatban foglaltaktól eltérő helyzetről szerzett tudomást a gyámhatóság, szükségessé tette volna a helyzet vizsgálatát és érdemi döntés meghozatalát. Az apánál elhelyezett, de az anya gondozásában nevelkedett  gyermek helyzete jogilag teljesen rendezetlen volt. ( Rövid idővel azután, hogy a panaszos az állampolgári jogok biztosához fordult a gyermek visszakerült az apa gondozásába és azóta is ott nevelkedik.)
	A panaszosnak az érve, hogy a folyamatban levő bírósági perre való tekintettel a gyámhatóság hatáskör hiányában járt el, megalapozatlan. A gyámhatóság jogszabályi felhatalmazás alapján, a bíróságon folyamatban levő perre való tekintet nélkül intézkedhetett, ha úgy ítélte meg, hogy a gyermekek helyzete veszélyeztetett. Így például abban az esetben ha a gyámhatóság azt észleli, hogy míg  peres eljárás folyamatban van (ebben az ügyben rendkívül elhúzódó, kb.7 évig volt) a szülők visszaélve a rendezetlen helyzettel gyermekeik egészséges szellemi, érzelmi fejlődését  veszélyeztetik (egymástól "ellopják" a gyermeket, állandó környezet-, iskolaváltásokat okoznak, stb.). 
	A gyámhatóság a jogbiztonsághoz és panaszhoz való alkotmányos jog tekintetében visszásságot okozott a panaszosnak az 1995 -ben benyújtott kérelmet elutasító határozatával és  az azt megelőző eljárásával - illetőleg annak elmulasztásával. Nyilvánvaló, hogy évekkel korábbi jogerős határozat visszavonása lehetetlen, de a megváltozott tényállást vizsgálni kellett volna  és a vizsgálatot követően az ügyben  érdemi határozatot hozni. A gyermekek elhelyezését elrendelő határozat visszavonását a szülő arra hivatkozva kérte, hogy annak meghozatala óta a körülmények megváltoztak. A gyámhatóságnak ezeket a körülményeket meg kellett volna vizsgálnia, majd elhelyezni az anyánál, vagy elrendelni hogy a gyermeket adja át az apának.
	Az ügyben eljáró gyámhatóságtól telefonon arról értesültem, hogy a bíróság ítéletével a  gyermeket az apánál helyezte el és nagykorúvá vált testvérével együtt az apa gondozásában nevelkednek. Panaszos külföldre távozott, tartózkodási helyét nem ismerik, gyermekeivel a kapcsolatot nem tartja.
	Tekintettel arra, hogy a gyámhatóság eljárása lezárult és  panaszos ismeretlen helyen tartózkodik, ugyanakkor az alkotmányos jogok sérelme ajánlással már nem orvosolható, az ügyet lezárom.
	Felhívom az ügyben eljárt VIII. kerületi gyámhatóság jogutódjának, Budapest VIII. kerület Gyámhivatalának, valamint Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának figyelmét arra, hogy az ügyfelek kérelmét minden esetben tartalma alapján vizsgálja. Az, hogy a panaszos gyermeke helyzetének rendezését egy évekkel korábbi jogerős határozat visszavonásától remélte és arra nem volt lehetőség, nem mentesítette a gyámhatóságot attól a felelősségtől, hogy az ügyet kivizsgálja és érdemben döntsön, mert elsősorban  a körülmények megváltozása miatt fordul a gyámhatósághoz az ügyfél.

Budapest, 1999 október 25.

Polt Péter