OBH 6285/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a lakóhelyéhez közeli, óbudai Hajógyári szigeten évente ismétlődő, Ún. "diáksziget", illetve "Pepsi-sziget" elnevezésű, zenés rendezvénysorozatok jelentős mértékben zavarják a környék lakóinak nyugalmát, éjszakai pihenését. Bejelentése alapján az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el. 

Érintett alkotmányos jog:
	Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)
	Legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
	1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
1. § (1) A törvény célja az ember és környezete harmonikus kapcsolatának kialakítása, a környezet elemeinek és folyamatainak védelme, a fenntartható fejlődés környezeti feltételeinek biztosítása.
(2) A törvény a kiszámíthatóság és a méltányos teherviselés elve szerint megfelelő kereteket teremt az egészséges környezethez való alkotmányos jogok érvényesítésére és elősegíti
b) az emberi egészség védelmét, az életminőség környezeti feltételeinek javítását;
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed:
a) az élő szervezetek (életközösségeik) és a környezet élettelen elemei, valamint azok természetes és az emberi tevékenység által alakított környezetére;
b) az e törvényben meghatározottak szerint, a környezetet igénybe vevő, terhelő, veszélyeztető, illetőleg szennyező tevékenységre.
(2) A törvény hatálya azokra a természetes és jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre terjed ki
a) akik vagy amelyek az (1) bekezdés a) pontja szerinti környezettel kapcsolatban jogokkal rendelkeznek, illetve akiket vagy amelyeket kötelezettségek terhelnek;
b) akik vagy amelyek az (1) bekezdés b) pontja szerinti tevékenységet folytatnak (a továbbiakban: környezethasználó).
4. § E törvény alkalmazásában
f) környezetterhelés: valamely anyag vagy energia környezetbe bocsátása;
g) környezetszennyezés: a környezet valamely elemének a kibocsátási határértéket meghaladó terhelése;
i) környezethasználat: a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó hatósági engedélyhez kötött tevékenység;
p) érintett önkormányzat: az a települési önkormányzat, amely az adott környezethasználat hatásterületén illetékességgel rendelkezik;
s) igénybevételi határérték: a környezet vagy valamely eleme jogszabályban vagy hatósági határozatban meghatározott olyan mértékű igénybevétele, amely kizárja a környezetkárosítást;
t) kibocsátási határérték: a környezetnek vagy valamely elemének jogszabályban vagy hatósági határozatban meghatározott olyan mértékű terhelése, amely kizárja a környezetkárosítást;
6. § (1) A környezethasználatot úgy kell megszervezni és végezni, hogy
a) a legkisebb mértékű környezetterhelést és igénybevételt idézze elő;
7. § A 6. §-ban foglaltak érvényesítése érdekében jogszabály előírhatja a környezethasználat feltételeit, illetőleg korlátozó vagy tiltó rendelkezéseket állapíthat meg.
8. § (1) A környezetet veszélyeztető vagy károsító környezethasználó köteles azonnal befejezni a veszélyeztető vagy károsító tevékenységet.
9. § A környezethasználó az e törvényben meghatározott és az e törvényben és más jogszabályokban szabályozott módon felelősséggel tartozik tevékenységének a környezetre gyakorolt hatásaiért.
10. § (1) Az állami szervek, a helyi önkormányzatok, a természetes személyek és szervezeteik, a gazdálkodást végző szervezetek és mindezek érdekvédelmi szervezetei, valamint más intézmények együttműködni kötelesek a környezet védelmében. Az együttműködési jog és kötelezettség kiterjed a környezetvédelmi feladatok megoldásának minden szakaszára.
(2) Az együttműködéssel járó jogokat és kötelezettségeket e törvény, illetve az önkormányzat rendeletben állapítja meg.
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
  
12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
1. § A rendelet célja, hogy az emberi környezet és az emberi egészség megóvása érdekében megállapítsa az azokat veszélyeztető zajok és káros rezgések elleni védelem (a továbbiakban együtt: zaj- és rezgésvédelem) alapvető szabályait.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
c) szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény minden olyan létesítmény, amelyben az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytatják.
(2) A különböző rendeltetésű területek adott pontján megengedhető zajterhelési határértékeket, valamint a létesítményekbe behatoló rezgések megengedhető rezgésterhelési határértékeit – a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a népjóléti miniszter állapítja meg.
(3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre – jellegéből adódóan – határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző gyakorolja.
Melléklet a 12/1983. (V. 12.) MT rendelethez
Zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységek
	 19	 Szórakoztató, kulturális és sport szolgáltatás
4/1984. (I. 23.) EüM rendelet a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról
A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökével egyetértésben – a következőket rendelem:
1. § (1) Az üzemi létesítményekben (R. 5. §) folytatott tevékenységtől származó zaj megengedett zajterhelési (zajimmissziós) határértékeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
3. § Az 1–4. számú mellékletben megállapított határértékeket a mérési módszert tartalmazó állami szabvány szerint kell értelmezni.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.

1. számú melléklet a 4/1984. (I. 23.) EüM rendelethez
Üzemi létesítményekben folytatott tevékenységtől származó zaj megengedett egyenértékű A-hangnyomásszintjei
 Sorszám
 Területi funkció
 Megengedett egyenértékű A-hangnyomásszint LAeq, dB

 
 
 nappal
 éjjel

 
 6–22h
 22–6h

 1
 Üdülőterület, üdülőhely, gyógyhely, kórházi, szanatóriumi negyed, védett természeti terület
 45
 35

 2
 Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel
 50
 40

 3
 Lakóterület és intézményterület tömör, városias beépítéssel
 55
 45

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
23. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, továbbá tömegközlekedési eszközön indokolatlanul olyan zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát zavarja, továbbá tiltott helyen zajkeltő tevékenységet folytat,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
 (3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselőtestülete hivatalának ügyintézője, a közterület-felügyelő, valamint védett természeti területen a természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.

Önkormányzati hatásköri jegyzék  

Zaj- és rezgésvédelem
	 	 	 	 	 	 	 
	 Helyi zaj- és rezgésvédelmi szabályok megállapítása.	
1991. évi XX. törvény 85. § (1) e)
 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 27. §.)	 	Képviselő-testület, Közgyűlés 	 	 Szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény esetén a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenységek korlátozása, felfüggesztése, illetőleg feloldása. 	 	 1991. évi XX. törvény 85. § (2) b).	 	            Polgármester Főpolgármester
	Az első fokú közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételével elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetve felfüggesztését, ha nem teljesíti előírt kötelezettségét és a mulasztásból a környezetre közvetlen súlyos veszély származhat.	 
 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 15. § (1).	 	 Polgármester
	 Új zajkibocsátási határértéket állapíthat meg, ha a határérték megállapítása után olyan változás történik, amely a kibocsátási határérték túllépését eredményezi, illetve a túllépés mértékére jelentős hatással van.
 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 13. § (2).	 	 Jegyző
	 Zaj-, illetve rezgésbírság fizetésére kötelezi az üzemeltetőt, illetve a kivitelezőt, ha a zajt előidéző új üzemi létesítmény üzembehelyezését, valamint építési munka során annak megkezdését követően a számára megállapított zajkibocsátási határértéket nem tartja be, illetve a megengedett rezgésterhelési határértéket túllépi; az üzemeltetőt, ha új út, vasútvonal, továbbá repülőtér létesítését követően okozott zaj, illetve rezgés meghaladja a megengedett zaj, illetve rezgésterhelési határértéket.
 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 21. § (1).	 	 Jegyző
	 Zaj-, illetve rezgésbírság fizetésére kötelezi az üzemeltetőt, ha a megállapított határidőt követően a meglévő üzemi létesítmény által okozott zaj továbbra is meghaladja a megállapított zajkibocsátási, illetve az okozott rezgés meghaladja a megengedett rezgésterhelési határértéket.
 12/1983. (V. 12.) MT rendelet 21. § (2).	 	 Jegyző

Megállapított tényállás:
	A panaszos szerint az óbudai Hajógyári szigeten évente megrendezésre kerülő - általában egy hétig tartó - zenei rendezvénysorozat jelentősen zavarja a környék lakóinak nyugalmát, lehetetlenné teszi éjszakai pihenésüket. A "Diáksziget" vagy "Pepsi Sziget" elnevezésű fesztiválon az éjszakai órákban különböző pop- és rock-zenekarok adnak műsort. A fesztivált a Művelődési Minisztérium és a Fővárosi Önkormányzat anyagilag támogatja, rendezője a Sziget Kft. A lakossági panaszok oka, hogy a nagy teljesítményű berendezésekkel erősített zene éjszakánként a közelben lévő óbudai lakótelepen, sőt a Duna másik oldalán lévő angyalföldi partszakaszon is hallható.
	A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese 1996. novemberében megkereste a III. kerületi Polgármesteri Hivatalt és tájékoztatást kért a rendezvény működési feltételeiről, a zajterhelési korlátozásokról, azok ellenőrzéséről és a tett intézkedésekről. A megkeresésre a jegyző tájékoztatást adott arról, hogy a korábbi kedvezőtlen tapasztalatokat követően - mint I. fokú környezetvédelmi hatóság - zajterhelési határértékeket és előzetes hangpróbát írt elő. A hangpróba alapján megállapított hangerő folyamatos ellenőrzésére a rendezvény ideje alatt folyamatos ügyeletet tartottak, az ellenőrzések során lakásokat is felkerestek, ahol ellenőrző méréseket végeztek és az eredményről jegyzőkönyvet vettek fel. A lakásokban az előírt határértéket meghaladó zajterhelést nem tapasztaltak. Az intézkedések nyomán a panaszbejelentések gyakorlatilag megszüntek, bár néhány területről a zaj visszaverődése miatt továbbra is érkeztek bejelentések. A terület döntő része a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában van, amelyet díjtalanul bocsát a szervezők használatába, ezért a rendezvények megszüntetésére a kerületi polgármesteri hivatalnak nincs lehetősége.
	Az 1997. évi rendezvény közeledtével, ez év július 21-én az országgyűlési biztos a kerület polgármesteréhez fordult és megismételte a múlt évben feltett kérdéseket, egyúttal újra  felkérte, hogy végezzenek műszeres zajmérést az érintett területeken.	
	A polgármester és a kerület rendőrkapitánya 1997. augusztus 17-én éjszaka közös bejárást tartottak a szigeten. Megállapították, hogy a programban szereplő nagyobb zenekarok műsorai általában 23.00 óra körül érnek véget, majd ezt követően úgynevezett "vadzenekarok" kezdenek játszani. A bejárás során egy angol techno-zenekar műsorát - annak hangereje miatt - leállították. A polgármester a tapasztalatok alapján megállapodást kötött a fesztivál szervezőivel, amelyben rögzítették, hogy a fő műsoridőben játszó zenekarok 25 %-kal, a később fellépők pedig 50 %-kal csökkentik a hangerősítők kimenő teljesítményét. A polgármester kilátásba helyezte, hogy a feltételek megszegése esetén az egész rendezvényt felfüggeszti. Intézkedéséről tájékoztatta a szabadságon lévő főpolgármestert is. Kérésünknek megfelelően több esetben végeztek műszeres zajméréseket a kerület különböző pontjain. A nagyteljesítményű zajforrások használatát 23.00 óráig engedélyezték és előírták a szinpadok elhelyezését, a hangsugárzók irányítását is.
	A panaszost augusztus 18-án a lakásán is felkerestük az esti órákban, de ekkor a lakásban a rendezvény zaja nem volt hallható. Ennek ellenére megerősítette a panaszában írtakat, hozzátéve, hogy nem csak éjszaka zavarja a lakosságot a rendezvény, hanem a nappali órákban is. Véleménye szerint a koncertekre összegyűlt magyar és külföldi fiatalok napközbeni megjelenése, magatartása is nyugtalanító. (A kerületi rendőrkapitány tájékoztatása szerint a közbiztonság jobb, mint a múlt évben volt, 43 rendőrt vezényeltek a szigetre és a biztonságért közvetlenül felelős Inkal Security Kft. is szigorú ellenőrzéseket folytat.) A helyszín bejárása során a budai oldalon a Kaszásdűlői lakótelepig, a pesti oldalon az Újpesti összekötő vasúti hídig kb. egy km-nél távolabb a zene csak a közúti forgalom szüneteiben volt gyengén hallható. A panaszos másnap elmondta, hogy éjfélig semmilyen zavaró zajt nem hallott, éjféltől kb. 02.00 óráig ismét hallotta a zenekarokat - de az előző napokon tapasztalt  hangerőnél halkabban - majd kb. 10 perc szünet után, reggel 05.00 óráig megint teljes hangerővel játszottak.
	A fentiek alapján megállapítható, hogy a rendezvény sajátosságai miatt, a kerületi önkormányzat még a jelenlegi fokozottabb ellenőrzés és a kilátásba helyezett szankciók mellett sem képes folyamatosan betartatni azokat a feltételeket, amelyek a lakosság nyugalmát biztosítanák. A rendezvények jövőbeni folytatása a terület felett rendelkező fővárosi önkormányzat döntésén múlik. A kerületi polgármester tájékoztatása szerint a rendezvény jövő évi (és azt követő) megrendezése egyeztetés alatt áll. Az esetleges engedélyezés esetén a lakosság érdekeit maximálisan szem előtt fogják tartani.
	A vizsgálat megállapításait összegezve, a fővárosi önkormányzat azzal, hogy a hajógyári sziget területét az évente megrendezésre kerülő, egy hétig tartó rendezvénysorozat szervezőinek átengedi és az egyébként is magas környezeti zajterhelés további növekedését az éjszakai órákban is megtűri, illetve lehetővé teszi, sérti a környék lakosságának jogát az egészséges környezethez. Az Alkotmány 18. §-a szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. A 70/D. § (2) bekezdése értelmében a "lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez" való emberi jogot [70/D. § (1) bekezdés] a Magyar Köztársaság – többek közt – az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. A fővárosi önkormányzatnak, mint a terület tulajdonosának a tulajdonhoz való joga nem korlátlan, a tulajdonosnak joga gyakorlása során tekintettel kell lennie mások jogaira, jogos érdekeire. A tulajdonhoz való jog mint alapjog korlátozása alkotmányos, ha másik jog védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos cél más módon nem érhető el, és a korlátozás arányban áll az elérni kívánt cél fontosságával.
	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján ajánlom Budapest Főváros Főpolgármesterének, hogy vizsgálja meg a "diáksziget" néven ismert rendezvénysorozat helyszínének lakott területtől távoleső helyre történő áthelyezésének lehetőségét, vagy a rendezvények időtartamát és műsoridejét olyan mértékűre korlátozzák, amely a lakosság éjszakai pihenését nem zavarja és nem sérti az ott élők egészséges környezethez, illetve a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogát.

Budapest, 1997. december	

Gönczöl Katalin