OBH 6250/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin
Az eljárás megindulása

A panaszos azért fordult segítségért az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Nógrád Megyei Egészségbiztosítási Pénztár 170,447 forint járulék, valamint késedelmi pótlék megfizetésére kötelezte. /1993. február 23-ig kirótt járulék, valamint 1996. május 9-ig felszámított késedelmi pótlék/. A panaszos szerint vállalkozását nem működtette, jövedelme ebből nem volt. Nem volt tisztában a kötelezettségeivel.

Érintett alkotmányos jogok
Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E (1-2) bek.

Alkalmazott jogszabályok
A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. /T./ és a végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./ MT rend. /R/
T. 103/D. § 
(7) Az egyéni vállalkozó a társadalombiztosítási, illetőleg az egészségbiztosítási- és a nyugdíjjárulékot
a/ a vállalkozói igazolvány /engedély/ átvétele napjától annak visszaadása, jogerős visszavonása napjáig, a vállalkozói tevékenység gyakorlásától eltiltó bírói határozat jogerőre emelkedéséig,
(8) Az egyéni vállalkozó a tárgyévet követően a személyi jövedelemadó bevallására előírt határidőig köteles az illetékes társadalombiztosítási igazgatósághoz /kirendeltséghez/  a társadalombiztosítási törzsszámra és az adószámra hivatkozással a tevékenységből származó személyi jövedelemadó alapját képező jövedelmet bevallani.

T.110. § (1) Késedelmi pótlékot köteles fizetni, az a munkáltató, egyéb szerv, illetőleg személy,  aki a társadalombiztosítási, az egészségbiztosítási, a nyugdíjjárulék-, valamint a baleseti járulékfizetési kötelezettségének az előírt határidőig nem tesz eleget.

T.114. § A társadalombiztosítási ellátás visszafizetése, a nem jogi személyt terhelő megtérítés, a késedelmi pótlék, a járulékbírság és mulasztási bírság és az eljárás költségének a megtérítése címén megállapított összeget méltányos esetben mérsékelni lehet, vagy el lehet engedni.

R. 336. 
(4) A mérséklési, illetőleg az elengedési jogkört az egészségbiztosítási pénztár, illetőleg kirendeltség vezetője gyakorolja az ...

Megállapított tényállás

A panaszos 1990. június 18-tól 1993. február 23-ig rendelkezett vállalkozói engedéllyel. A vállalkozói igazolvány kiállítását a panaszos nem jelentette, mint arra köteles volt, erről a Legéndi Polgármesteri Hivatal 1993. március 1-jén kelt leveléből értesült a NMEP, melynek mellékleteként megküldte a vállalkozói igazolvány visszaadásakor felvett jegyzőkönyvet.

A fentiek alapján az egészségbiztosítási pénztár megküldte a panaszosnak a bejelentkezéshez szükséges bejelentőlapot, munkaviszony igazolást, és az 1991, 1992, 1993. évre vonatkozó bevallás nyomtatványokat. Tekintettel arra, hogy a panaszos többszöri sürgetésre sem pótolta elmaradt bejelentési és adatszolgáltatási kötelezettséget, a pénztár rendbírságot rótt ki, de ezen intézkedése is eredménytelen volt. 

A pénztár az APEH-tól próbálta a szükséges adatokat beszerezni, de azt a választ kapta, hogy a panaszos nem szerepel a nyilvántartásukban. A hiányzó bevallások pótlására a NMEP a panaszos lakóhelye szerint illetékes balassagyarmati kirendeltség Ellenőrzési Csoportját kérte fel a hiányzó adatok beszerzésére. 

Az Ellenőrzési Csoport 22-81/95. sz. ellenőri jelentésében "munkakönyv" alapján közölte a panaszos munkaviszonyával kapcsolatos adatait, beszerezte a bejelentés nyomtatványt és kitöltötte a bevallásokat.  A jegyzőkönyvhöz mellékelték a Legéndi Polgármesteri Hivatal hatósági bizonyítványát arról, hogy a panaszos vállalkozói igazolványát 1993. február 23-án visszaadta és igazolták, hogy 1993. március 1-től 1994. március 20-ig, majd 1994. julius 22-től 1994. szeptember 1-ig jövedelempótló támogatásban részesült.

Az adatok alapján az egészségbiztosítási pénztár a járulék terhelést elvégezte, és 1995. november 29-én felszólította 158.621 forint tartozás megfizetésére, /56.146 forint járulék,99.475 forint késedelmi pótlék, 3.000 forint bírság/, s egyúttal 2.000 forint rendbírságot rótt ki a bevallások késedelmes megküldése miatt.

Az ügyfél 1995. december 16-i levelében a tartozásra vonatkozó megoldást nem kereste, csupán azt bizonygatta, hogy Ő a vállalkozást nem folytatta, és nem követett el szabálytalanságot. 
A MEP 1996. február 12-én újra közölte tartozását és felajánlotta a megállapodást lehetőségét is a hátralék rendezésére. A panaszos ehelyett 1996. március 7-én érkezett beadványában kérte, hogy vizsgálják felül tartozását, mivel tevékenységét nem folytatta, vállalkozását meg sem kezdte. 

A MEP 1996. május 9-én ismételten közölte tartozását - mely akkor már 170.447 Ft volt - és újra felajánlotta a megállapodás lehetőségét.
1996. május 29-én kel levelében rossz anyagi helyzetére hivatkozva kérte a panaszos, hogy tekintsenek el az összeg megfizetésétől és a pénztárra bízta, hogy a jövedelempótló támogatásból hogyan tudja azt levonni.  Ezen kérelemre a MEP igazgatója méltányossági jogkörében eljárva eltekinthetett volna a késedelmi pótlék 50 %-ának megfizetésétől, amennyiben a járulék tartozását, valamint a késedelmi pótlék 50 %-át és a rendbírságot egyösszegben 1996. július 10-ig megfizeti a panaszos.
Ezt követően 1996. július 19-én érkezett beadványában fizetési halasztást kért tartozásának rendezésére, majd a pénztár sürgetésére 1996. október 14-én közölte, hogy hátralékát 18 havi részletben tudná kiegyenlíteni.
Újabb kérelmére az igazgató döntését megváltoztatta, így a késedelmi pótlék 80 %-a került volna elengedésre, amennyiben járuléktartozását (56.146 Ft) és a késedelmi pótlék 20 %-át (25.386 Ft) 12 havi részletben a panaszos kiegyenlíti.

1997. január 8-án újabb fizetési halasztást kért a panaszos, mivel az előírt törlesztő részletnél csak kevesebb összeget tudott fizetni.
Ezen kérelmére az igazgató engedélyezte a kedvezmény érvényben maradását azzal a feltétellel, ha az elmaradt 1996. XII. havi 1.800 Ft-ot és az 1997. I-II. havi részletet teljes egészében 1997. III. 10-ig megfizeti. Tekintettel arra, hogy ezen kedvezménynek sem tett eleget, a tartozás megtérülése érdekében végrehajtási eljárást kezdeményezett  a pénztár.

A végrehajtási szakaszban a VH. 25-372/97. sz. alatt megindított eljárást követően a panaszos újabb méltányossági kérelemmel élt.
Kérelmére választási lehetőséget ajánlott a MEP igazgatója. 

a) Az 56.146 Ft járuléktartozása és a 36.732 Ft befizetés közötti különbözetett, 19.414 Ft-ot és 25.386 Ft késedelmi pótlékot, összesen 44.800 Ft-ot 10 hónap alatt fizesse meg. I. részlet: 4.300 Ft 1997. július 31-ig, a további részleteket havi 4.500 Ft összegben minden hó utolsó napjáig, valamint július 10-ig a 2.000 Ft VH költséget is egyenlítse ki.

b) Amennyiben a 44.800 Ft tartozásából 1997. július 10-ig egyösszegben megfizet 32.000 Ft-ot, úgy folyószámláját rendezettnek tekinti.

A panaszos a megállapodás másodpéldányát azzal küldte vissza a pénztárnak, hogy 32.000 Ft-ot július 10-ig, a 2.000 Ft VH költséget pedig július 1-ig megfizeti.

A befizetések megtörténte után az igazgató engedélyezte a 114.342 Ft késedelmi pótlék törlését méltányosságból, melynek eredményeképpen panaszos folyószámlája rendeződött, azon tartozást nem tartanak nyilván. A végrehajtási eljárást megszüntették, s erről a panaszost is értesítették.

A panaszos annak ellenére, hogy önálló vállalkozásba kezdett,  az ezzel járó kötelezettségeit, melynek ismerete az adott esetben elvárható volt, nem teljesítette.

A Nógrád Megyei Egészségbiztosítási Pénztár többszöri felszólítására, rendbírság kirovására sem küldte meg a kért adatokat, így korábban a tartozásairól felszólítani sem lehetett. A panaszos és a pénztár közötti levelezés a panaszos együttműködési készségének hiánya miatt nem szolgálta az ügy rendezését, csak növelte a késedelmi pótlékot, a megállapodásokat pedig a panaszos nem tartotta be.
A fentiek ellenére a Megyei Egészségbiztosítási Pénztár igazgatója a törvényben biztosított méltányossági jogkörénél fogva, maximális lehetőségként eltekintett a 114.342 Ft késedelmi pótlék megfizetésétől.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa  alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1997. augusztus 29.

Gönczöl Katalin