OBH 6209/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert rongálás és fenyegetés miatt tett feljelentései ügyében - a bejelentésének időpontjáig  - a rendőrség  nem tette meg a szükséges intézkedéseket. Sérelmezte, hogy a cselekmények elkövetésével gyanúsítható szomszédai megtudták, hogy feljelentést tett ellenük. A bejelentés alapján az  1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. 

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
21. § A rendőr a birtokába került titkot köteles megtartani. A titoktartási kötelezettség alól törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály rendelkezése, ennek hiányában magántitok esetében az érintett adhat felmentést.
77. § (1) A Rendőrség által bűnüldözési célból gyűjtött és tárolt személyes adatokat – ha törvény eltérően nem rendelkezik – csak rendőrségi, illetve bűnüldözési célra lehet felhasználni.
78. § (1) A rendőrségi adatot kezelő szerv vezetője gondoskodik a személyes adatok körében a jogosulatlan hozzáférés, közlés, megváltoztatás vagy törlés megelőzéséről, illetőleg a törlés megakadályozását biztosító technikai és logikai védelemről.

1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
2. § E törvény alkalmazása során
1. személyes adat: a meghatározott természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható;
4. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül a személyes adatok felvétele és tárolása, feldolgozása, hasznosítása (ideértve a továbbítást és a nyilvánosságra hozatalt), adatkezelésnek számít az adatok megváltoztatása és további felhasználásuk megakadályozása is;
3. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha
a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy
b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli.
(5) Az érintett kérelmére indult eljárásban a szükséges adatainak kezeléséhez való hozzájárulását vélelmezni kell. Erre a tényre az érintett figyelmét fel kell hívni.
4. § A személyes adatok védelméhez fűződő jogot és az érintett személyiségi jogait – ha törvény kivételt nem tesz – az adatkezeléshez fűződő más érdekek, ideértve a közérdekű adatok nyilvánosságát (19. §) is, nem sérthetik.
10. § (1) Az adatkezelő köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.
(2) Az adatokat védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, nyilvánosságra hozás vagy törlés, illetőleg a sérülés vagy a megsemmisülés ellen.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
4. § (1) A büntetőeljárásban a személyi szabadságot és más állampolgári jogokat tiszteletben kell tartani, s azok csak az e törvényben meghatározott esetekben és módon korlátozhatók.
(3) A hatóságok tartoznak az eljárás résztvevőit jogaikról tájékoztatni és kötelességeikre figyelmeztetni.
63. § (1) A kihallgatás kezdetén a tanútól meg kell kérdezni a nevét, születési helyét, anyja nevét, lakóhelyét, foglalkozását, személyi számát, továbbá azt, hogy az ügyben érdekelt vagy elfogult-e. Ezekre a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadhatja.
(2) Tisztázni kell, hogy a tanú vallomástételének nincs-e akadálya (65–66. §) és figyelmeztetni kell őt a hamis tanúzás következményeire.
(5) A hatóság a tanú kérelmére vagy hivatalból elrendelheti, hogy a tanúnak az (1) bekezdésben írt személyi adatait – a nevén kívül – az ügy iratainál elkülönítve, zártan kezeljék. Ebben az esetben az ügy egyéb irataiban a tanú zártan kezelt adatait csak a hatóságnak az ügyben eljáró tagja tekintheti meg.
(6) Ha a hatóság elrendeli a tanú személyi adatainak zártan történő kezelését, a hatóság a kihallgatás kezdetén a tanú személyazonosságát az azonosításra alkalmas iratok megtekintésével állapítja meg.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1996. május 4-én feljelentést tett a BRFK. XXI. ker. Rendőrkapitányságon, mert szomszédai - akikkel haragos viszonyban volt - tégladarabokkal dobálták a házát és ennek következtében kb. 17 ezer forint kára keletkezett. Feljelentésében megjelölte a cselekmény elkövetőit. A feljelentés alapján a rendőrség M.J. és Sz.R. ellen a Btk. 324. § (1) bek.-be ütköző rongálás vétsége miatt elrendelte a nyomozást, amelyet 1996. szeptember 30-án vádemelési javaslattal fejezett be és adott át a XX-XXI-XXIII. kerületi Ügyészségnek. A panaszost a feljelentés felvételekor eljárási jogaira figyelmeztették, ennek során adatainak zárt kezelését nem kérte, ami kitűnik a feljelentést tartalmazó jegyzőkönyvből.
	A panaszos június 21-én ismételten feljelentést tett, mert az előző ügyben feljelentett egyik személy a reggeli órákban az utcán gépkocsival elé kanyarodott és megfenyegette. A XXI. ker. Rendőrkapitányság veszélyes fenyegetés szabálysértése miatt felvette a panaszát.
A panaszos sérelmezte, hogy a feljelentett személyek általában hamarabb tudomást szereztek feljelentéseiről, mint ahogy ő a rendőrségről hazaért.
	A beszerzett iratok alapján megállapítható. hogy a rendőrség a panaszos feljelentéseit az eljárási szabályoknak megfelelően felvette és azokban haladéktalanul intézkedett. A szomszédok szóbeli figyelmeztetésére még a rongálás estéjén sor került, amikor a panaszos telefonon tett bejelentésére  - tanúvallomása szerint - a rendőrjárőr a helyszínre érkezett. A feljelentett cselekmények természetéből fakadóan a rendőrség nem intézkedhetett az elkövetőkkel szemben anélkül, hogy azok ne szerezzenek tudomást a feljelentés tényéről és ezáltal a feljelentő kilétéről is. Személyének ismertté válása még abban az esetben is bekövetkezett volna, ha adatai zárt kezelését kéri, mivel az eljárás során szembesítésre is sor került. 
	A panaszában foglalt gyanút - amely szerint a feljelentés tényének kiszivárgása egy, a rendőrségre bejáratos és a szomszédaival jó viszonyban lévő önkéntes rendőr útján történt - a kapitányság vezetője cáfolta. A polgárőrök (önkéntes rendőrök már nincsenek) csak akkor tartózkodhatnak a kapitányságon, ha valamilyen eligazításon vesznek részt, de az ügy vizsgálatával összefüggésben fel sem merült ilyen jellegű kapcsolat.
	A fentiek alapján a rendőrség eljárásával kapcsolatban nem állapítható meg alkotmányos visszásság, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1997. október

Dr. Polt Péter