OBH 6068/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat a hozzá benyújtott fellebbezésre nem válaszolt, ill. a lakásfenntartási támogatásról szóló határozatot kijavította.

Megállapított tényállás

Panaszos sérelmezte, hogy fűtéskorszerűsítés címén beadott kérelmét a helyi önkormányzat 1996. II. 6-án kelt határozatával elutasította. Panaszos 1996. II. 12-én fellebbezést nyújtott be, melyre a vizsgálat indulásáig, 1996. júniusáig választ nem kapott.

A beadvány második pontjában panaszos kifogásolta, hogy az önkormányzat lakásfenntartási támogatást megállapító határozatát az ügyintéző a kifizetés előtt kijavította. Az önkormányzat panaszos részére 1996. április 17-én kelt határozatával lakásfenntartási támogatást állapított meg, "1996. január 1. napjától 1996. március 31. napjáig havi 6000 Ft, azaz hatezer forint" összegben. A támogatás felvétele előtt az ügyintéző elírásra hivatkozással kijavította a határozat szövegét, olymódon, hogy kihúzta a "havi" szót és föléírtra a következő szöveget: "nem havi, hanem összesen". Panaszos ezután csak a javított határozatnak megfelelő összeget vehette fel.

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell."

"48. § (1) A közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti.
(2) A közigazgatási szerv hivatalból vagy az ügyfél kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti.
(3) A kijavítást és a kiegészítést az alaphatározat eredeti példányára és lehetőleg kiadmányaira is fel kell jegyezni, és az alaphatározatra előírt módon az ügyféllel közölni kell.
(4) Nincs helye a határozat kiegészítésének, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene."

"62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.
(3) Az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye.
(4) A fellebbezésre jogosult a fellebbezési határidőn belül a fellebbezésről lemondhat."

"65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 

"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

"57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

A vizsgálat megállapításai

A beadvány első pontjával kapcsolatban a Pest Megyei Főügyészség a törvényességi eljárást lefolytatta, melynek keretében megállapította, hogy az önkormányzat törvénysértően járt el, amikor panaszos fellebbezését nem bírálta el és felhívta az érintettek figyelmét, hogy az elmulasztott eljárási cselekmény pótlása szükséges. A panasz orvoslása miatt hivatalom ezzel kapcsolatban további vizsgálatot nem folytatott.

A beadvány második pontjával kapcsolatban, mely a határozat kijavítására vonatkozik megállapítottam, hogy alkotmányos visszásság áll fenn a jogbiztonság alkotmányos követelményével összefüggésben. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint a közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti. A közigazgatási határozat kijavítása valamilyen formai hiba kiküszöbölését szolgálja, nem az ügy érdemében történő változtatást. Jogosultságot vagy kötelezettséget kijavítással nem lehet módosítani. A jogviszony tartalmáról szóló rendelkezés - jelen esetben a támogatásra való jogosultság és annak összegének megállapítása - érdemi döntés, kijavítása formai javítással nem érhető el. Ha a határozattal kapcsolatban érdemi hatású javítás szükséges, akkor a határozat visszavonható.

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." 

Az érintett határozat esetében a jogviszony tartalmát jelentő érdemi döntés kijavítása alkotmányos visszásságot eredményezett az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvével kapcsolatban.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

A panasszal érintett kijavított határozatot (199/96/6, kelt: 1996. április 17.) az önkormányzat vizsgálja felül. 

Az alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az érintett önkormányzat tartsa be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait.

Kérem a helyi önkormányzat jegyzőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1997. december 19.

Dr. Polt Péter