OBH 6060/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindítása

	Budapesti lakós fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel a Ferencvárosi Önkormányzat Bérleményüzemeltető Vállalata által megállapított 1340,-Ft/hó összegű vízdíjat méltánytalannak tartja. Az egyik szomszédja a nagyobb alapterületű lakásra is ilyen összegű vízdíjat, a másik ugyancsak nagyobb lakás bérlőjének csak 618,-Ft/hó vízdíjat kell megfizetnie, mint a kisebb, de csak falikúttal rendelkező lakóknak. A beadvány írója ellenőrizhetetlennek és túlságosan magasnak tartja a megállapított vízdíjat.
	A jogbiztonság, a jogalkotás rendje, valamint a  hátrányos megkülönböztetés tilalma alkotmányos elvének sérelme miatt 1996. VII. 23.-án indult az eljárás.

A megállapított tényállás

	Megkeresésemre a Ferencvárosi  Önkormányzat Bérleményüzemeltető Vállalatának vezetője nyilatkozott

	A Ferencvárosi Önkormányzat tulajdonában álló bérlemények víz- és csatornahasználati díjának térítési módját a többször módosított 1993. XI. 10.-én kiadott 17. számú önkormányzati rendelet szabályozza. Ennek értelmében az önkormányzati tulajdonban álló épületek esetében az ingatlan fővízmérőjén mért - a rendeletben meghatározott csökkentések után fennmaradó - éves fogyasztás kerül felosztásra a lakásbérlők  között. A tárgyi (naptári ) évet követően a Bérleményüzemeltető az adott év tényleges fogyasztása alapján elszámolást készít a bérlők számára, a befizetett térítési összeg és a fogyasztásból ráeső tényleges költség összefüggésében, hozzászámítva az esetleges felújítási munkákból adódó költségeket és vízfogyasztást. A felosztandó felhasznált  vízmennyiség ellenértékének szétosztásánál a lakásbérlemény szobaszámát ( nem a területi nagyságát ) és a vízvételi lehetőség szerinti "komfort fokozatot " veszik figyelembe. Jelenleg a IX. kerületben nincs az önkormányzat által meghatározott rögzített normatív mennyiség, mivel az épületben történő tényleges fogyasztás az alapja a térítendő díjnak. A társasházak tulajdonostársai által fizetett közös költség általában magában foglalja a víz-és csatornadíjakat is. Azokban az esetekben, ahol a lakbér mértéke elérte a közös költség nagyságát, víz - és csatornahasználati díjat nem jelölnek meg. Más esetekben, ha a lakbéremelés üteme és mértéke maximálva van, a megemelt lakbér négyzetméterének díja alatta marad a közös költség négyzetméterenkénti összegének, a bérlakás komfortfokozatának és szobaszámának  figyelembe vételével tapasztalati mennyiséget állapítanak meg a víz-és   csatornahasználati  díjtérítés   összegének alapjául, amely megegyezik a   18/ 1990.(I.31.) MT. rendelet hatályon kívül helyezett mellékletében jelzett normatív mennyiségekkel.

	Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel

1987. évi XI. törvény
a jogalkotásról

A jogszabályok
Alapvető rendelkezések

1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják:
a) az Országgyűlés törvényt,
b)
c) a Kormány rendeletet,
d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet,
e) az országos hatáskörű szerv vezetésével megbízott államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) rendelkezést,
f) az önkormányzat rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról

Hatósági ármegállapítás

7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.

Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek
I. Legmagasabb ár

B) Szolgáltatások	 	 	 
	 Szolgáltatásszám (SZTJ)	 Megnevezés	 A hatósági ár megállapítója 

		 05511	 Az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz díja	 települési önkormányzat – fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testülete 
	 18111–1–2	 Az önkormányzati tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés díja	 települési önkormányzat – fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testülete

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

13. § (1) A vízközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A vízközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt (3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

18/1990. (I. 31.) MT rendelet
a víz- és csatornadíjnak a lakások és a nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérlőre való áthárításáról

2. § (1) A bérlők a közüzemi vízfogyasztásért és csatornahasználatért a bérbeadónak – a lakbéren (helyiségbéren) felül – díjmegtérítést kötelesek fizetni.
(2) A díjmegtérítés havi összege azokban a bérleményekben, amelyekben a vízfogyasztás
a) mérhető, az előző – egy teljes éves időtartam alatti – évben mért vízfogyasztás alapján meghatározott víz- és csatornadíj egytizenketted része;
b) nem mérhető
– az önkormányzat tulajdonában álló lakás esetében az önkormányzat – a fővárosban a kerületi önkormányzat – rendeletében meghatározott víz- és csatornadíj áthárítására vonatkozó éves normák, valamint a településen érvényes víz- és csatornadíj szorzatának egytizenketted része;
– minden más bérlemény esetén a felek megállapodásának megfelelő összeg, ennek hiányában az önkormányzat rendeletében meghatározott víz- és csatornadíj áthárítására vonatkozó norma figyelembevételével megállapított összeg.
(3) Amennyiben az önkormányzatnak a bérbeadás feltételeiről nem kell rendeletet alkotnia – a felek megállapodásának hiányában –, a bérbeadó köteles vízmérő felszereléséről gondoskodni.
(4) A közcsatornába be nem kötött ingatlanon keletkezett házi szennyvíz (települési folyékony hulladék) elszállításával kapcsolatos díjmegtérítésre a csatornadíj megtérítésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – minden bérbeadás útján hasznosított lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre, illetőleg területre (a továbbiakban együtt: bérlemény) kiterjed.

4/1995. (II. 13.) Főv. Kgy. rendelet

az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz, valamint az önkormányzati tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés legmagasabb hatósági díjának Budapest Főváros közigazgatási területén történő megállapításáról, továbbá a díjalkalmazás feltételeiről

1. § (1) A szolgáltató által alkalmazható legmagasabb hatósági díjtételek Budapest főváros közigazgatási területén
Fővárosi Vízművek Rt.
- ivóvízdíj: 56,40 Ft/m3
Fővárosi Csatornázási Művek Rt.
- szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés díja (továbbiakban: csatornadíj): 59,40 Ft/m3"
(2) A megállapított díj az általános forgalmi adót nem tartalmazza.
(3) A megállapított ivóvízdíj a fővízmérő(k) alapján történő számlázás költségeit tartalmazza.
(4) Nem kell díjat fizetni a közműhálózaton lévő tűzcsapról a tűzoltáshoz felhasznált vízért.
2. § (1) Az ivóvízdíj fizetésének alapjául szolgáló ivóvízmennyiséget vízmérővel, vízmérő hiányában a melléklet szerinti átalánnyal kell meghatározni.
(2) A csatornadíj alapja a mért szennyvízmennyiség, mérés hiányában a csatornaműbe bekötött ingatlanon felhasznált teljes vízmennyiség, függetlenül attól, hogy annak beszerzése honnan történt.
A vízmennyiség (3), (4), (5) bekezdésben foglaltakon túl egyéb címen (bedolgozás, szivárgás, elfolyás stb.) nem csökkenthető
4. § (1) Az egyes bérlemények után fizetendő díjmegtérítés összegét – a felek megállapodása esetének kivételével – a bérbeadó állapítja meg és közli a bérlőkkel.
(2) Ha a bérlő a közölt díjmegtérítést nem fogadja el, annak megállapítását a bíróságtól kérheti. A bíróság jogerős határozatáig a bérbeadó által közölt díjmegtérítést kell megfizetni.
5. § A bérlő a díjmegtérítést a lakbérrel (helyiségbérrel) egyidőben köteles a bérbeadó részére megfizetni; e kötelezettség nem teljesítése esetén a bérleti szerződés felmondására vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.

Melléklet a 4/1995. (II. 13.) Főv. Kgy. rendelethez

I. Lakó-, üdülőingatlanok vízfogyasztásának figyelembe vehető átalánymennyiségei

	 1.	 Beépített ingatlanok (telkek)	 l/fő/nap
	 	 1.6.	 épületen belüli, lakásokon belüli vízcsappal és vízöblítéses WC-vel	 95
	 	 1.7.	 épületen belüli, lakásokon belüli vízcsapokkal, vízöblítéses WC-vel, hagyományos fűtésű (fürdőhengeres) fürdőszobával	 120

12/1995.(V. 5.) Ferencvárosi Önkormányzati rendelet

az Önkormányzat tulajdonában álló bérlemények víz- és csatornadíjának térítési módjáról szóló 23/1994. (VIII. 29.) Ferencvárosi Önkormányzati rendelettel módosított 17/1993. (XI. 10.) Ferencvárosi Önkormányzati rendelet módosításáról

"R. 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Budapest Ferencvárosi Önkormányzat tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérlőire, illetve jogcím nélküli használóira (kivéve: önkényes beköltöző).
2. § (1) bek. R. 3. § (1)bekezdése az alábbi d) és e) ponttal egészül ki:
"d) az épületben végzett felújítási munkák során felhasználásra került vízfelhasználást.
e) csőtörés során elfolyt vízmennyiséget."
(2) bek. R. 3. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
"R. 3. § (2) bek. Az (1) bekezdésben meghatározott vízmennyiségnek lakásbérlemények (továbbiakban fogyasztók közötti fogyasztási arányok) meghatározása történhet:
a) önszerveződéssel,
Önszerveződés alapján történő arányos szétosztás esetén a bérlők választott képviselőjük közreműködésével 
- a bérleményekben lakók száma alapján, figyelembe véve a bérlemény komfortfokozatát, vagy 
- a bérlemény szobaszáma és komfortfokozata és egyéb körülmények figyelembevételével, vagy
- a fentiek tetszés szerinti súlyozásával határozzák meg a 3. §-ban felsoroltak után szétosztandó vízfogyasztás lakásonkénti arányát.
b) a kezelő által kidolgozott módszerrel. 
Amennyiben a bérlők az a) pontban leírt jogukkal nem kívánnak élni, vagy azt kellő időben és formában nem hozzák a Ferencvárosi Önkormányzat Bérleményüzemeltető Vállalat tudomására, úgy a Bérleményüzemeltető Vállalat az (1) bekezdésben felsoroltak levonása után maradó mennyiséget a 18/1990. (I. 31.) MT rendelet 1. számú mellékletében meghatározott normák arányai szerint osztja fel a lakásbérlemények között. A számítás módját jelen rendelet 1. számú melléklete tartalmazza."

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

7.§ (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai

	A demokratikus jogállamisághoz szervesen kapcsolódik a jogbiztonság elve, ezért nem engedhető meg hatályon kívül helyezett jogszabályok alkalmazása. A 63/1995.(VI.8.) Kormányrendelet 4 § (2) bekezdése 1996. január 1.-ével hatálytalanította a rendelet mellékletét. A jogalkotók  azért döntöttek arról, hogy nem alkalmazhatók az abban  rögzített előírások, mert más, magasabb szintű jogszabály, rendezi ezt a kérdéskört. Az 1991. január 1.-én hatályba lépett  árak megállapításáról szóló törvény melléklete szerint a víz- és csatornahasználati díj megállapítására  Budapesten a Fővárosi Önkormányzat Képviselőtestülete jogosult. A Közgyűlés rendelete ennek megfelelően valamennyi önkormányzati viziközműre és csatornára meghatározta ezeknek a díjaknak a legmagasabb összegét. A kiszámításának módjától ( 1 főre és nem helyiségre számítva ) az önkormányzatok rendelete nem térhet el. A Fővárosi Közgyűlés rendelete, figyelemmel arra, hogy az árak megállapításáról szóló törvény melléklete teljes árhatósági jogkörrel ruházta fel a fővárosban, nem tesz különbséget a lakásbérlők és a tulajdonosok között a díjtétel megállapításánál.  Mivel maximált árat határoz meg a közgyűlési norma, ezért magasabb díjat nem határozhatnak meg a kerületi rendeletek, illetőleg nem alkalmazhatnak más számítási módot Ennél alacsonyabb díjtétel számítása azonban nem tiltott a kerületi önkormányzatok számára.
	.
	A hatályon kívül helyezett melléklet szerinti számítási mód, valamint az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvényben árhatósági jogkörrel felruházott Fővárosi Közgyűlés rendeletétől eltérő számítási mód alkalmazása sérti a jogalkotás rendjét.

	A víz - és csatornadíj számításánál, figyelemmel a már hivatkozott minisztertanácsi rendeletre, különbséget tesznek abban a kérdésben, hogy a lakás tulajdonosa, vagy bérlője kötelezett a víz- illetve csatorna használati díj fizetésére.
A hatályban lévő  18/ 1990 (I.31.) MT rendelet diszkriminatív módon fenntartja annak lehetőségét, hogy a Fővárosi Közgyűlés rendeletétől eltérő módon állapítsák meg a fizetendő díjat. Az esetek többségében a kerületek önkormányzati tulajdonú vízművei a MT rendeletre hivatkozva, a lakásbérlőkkel magasabb összegű víz- és csatornadíjat fizettetnek az önkormányzati rendeletek alapján. 
	A lakásbérleti jogviszonyt rendezi a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló a 1993. évi LXXVIII. törvény. A felek közötti szerződés tartalmában kell meghatározni többek között a víz-és csatornadíj fizetésnek a módját.
 	 A nem önkormányzati tulajdonban álló ingatlanok esetében is fenti törvény az irányadó. Az egyedi szerződésekben kell meghatározni a víz-és csatornadíj fizetésének módját.
	Mindezekre figyelemmel a Mt  rendelet hatályban tarása két okból sem indokolt. Egyrészt, magasabb színtű jogszabály e kérdéskört rendezi, másrészt fenntart egy olyan indokolatlan gyakorlatot, mely az ellenszolgáltatás megállapítására  eltérő számítási módot alkalmazását teszi lehetővé az állampolgárok vagyoni viszonya szerint

 	A vízfogyasztás alapja, attól függetlenül, hogy tulajdonosai vagy bérlői a lakásokban élők, a bekötési vízmérőórán mért fogyasztás. Ez kerül  a későbbiekben szétosztásra. 
	A vagyoni viszonyt figyelembe vevő víz- és csatornadíj számítási mód  az alkotmányban  meghatározott hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét sérti.  

	A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének rendelete helyesen tartalmaz kedvezményeket, meghatározza a méltányosság feltételeit. A víz-és csatornahasználati díj fizetés megállapításának módja azonban alkotmányos visszásságot okoz és ebben az esetben, mivel nem biztos, hogy a közüzemi szolgáltatás megtörtént, ellenszolgáltatás nem jár, ezért  méltányosságot sem lehet gyakorolni. A méltányosságot ugyanis csak akkor lehet alkalmazni, ha a kérelmező a közüzemi szolgáltatást igénybe vette, de annak ellenértékét anyagi körülményeire figyelemmel nem tudja megfizetni. Jelen esetben a panaszos helyzetében anyagi körülményeire figyelemmel az egyéni mérőóra felszereléséhez fűződő kedvezményt lehet biztosítani. A díjának megállapítását azonban a Fővárosi Közgyűlés rendelete alapján rendezni kell.

Ajánlás

	1.) Az 1993. évi LIX. törvény 25 § -a alapján felkérem Miniszterelnök Urat, hogy intézkedjen az Alkotmányban rögzített  hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvébe ütköző 18 / 1990.(VI.8.) MT rendelet hatályon kívül helyezéséről.

	2.) Az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felkérem a Ferencvárosi Önkormányzat Polgármesterét, mint a Ferencvárosi Képviselőtestület Képviselőjét, hogy intézkedjen a víz- és csatornahasználati díj fizetésekkel kapcsolatos rendelet módosításáról, a Fővárosi Közgyűlés azonos tárgyú rendelete alapján
.
	3) Az 1993. évi LIX.törvény 20 § (1) bekezdése alapján felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy intézkedjen a kerületi önkormányzatok képviselőtestületeinek a víz- és csatornahasználati díj fizetésére vonatkozó  rendeleteinek törvényességi felülvizsgálatáról.

	Felkérem Miniszterelnök Urat, valamint a Ferencvárosi Önkormányzat Polgármesterét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján 60 napon belül állásfoglalásáról   illetve intézkedéséről szíveskedjék tájékoztatni.

	Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1) bekezdése alapján 30 napon belül állásfoglalásáról  illetve intézkedéséről szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 1997. november

Gönczöl Katalin