OBH 6005/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
A Magyar Technikai és Tömegsportklubok (MTTSz) Kecskeméti Városi Szövetségének elnöke panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Kecskemét, Mindszenty út 2. sz. ai. - korábban MHSz kezelésében lévő - lőtér jogszabályban biztosított sportcélú használatát a kezelői jogot jelenleg gyakorló Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság akadályozza. A bejelentés alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok: 
1022/1990. (II. 14.) MT határozat a Magyar Honvédelmi Szövetségről szóló 1024/1967. (VIII. 8.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről  és az ezzel kapcsolatos további feladatokról
A Minisztertanács köszönetét fejezi ki a Magyar Honvédelmi Szövetségnek az ifjúság hazafias nevelésében és a honvédelmi sporttevékenység szervezésében és irányításában több évtizeden át végzett eredményes munkájáért.
1. A Magyar Honvédelmi Szövetségről (a továbbiakban: MHSZ) szóló 1024/1967. (VIII. 8.) Korm. határozat 1990. október 1-jén hatályát veszti.
2. A Minisztertanács támogatja az egyesülési jogról szóló törvény rendelkezései alapján az MHSZ szervezeteinek önkéntes alapon társadalmi szervezetté történő átalakítását. Törekedni kell arra, hogy a szellemi és anyagi értékek lehetőleg kárt ne szenvedjenek.
4. A társadalmi szervezetként tovább működő MHSZ-szervezetek a kezelésükben levő állami tulajdont tovább használhatják. Az MHSZ által kezelt olyan vagyon esetén, ahol a vagyont működtető új szervezet nem jön létre, az állami tulajdon kezelői joga a sport- és művelődési célú létesítmények esetén a Művelődési Minisztériumot, más esetekben – a tényleges tulajdoni és kezelői jog figyelembevétele mellett – a Magyar Néphadsereget illeti.
	Hatályon kívül helyezte: 45/1991. (III. 18.) Korm. rendelet 1. számú melléklet B). 	Hatálytalan: 1991. III. 18-tól.

1990. évi LXX. törvény a társadalmi szervezetek kezelői jogának megszüntetéséről
1. § (1) A társadalmi szervezeteknek az állami tulajdonú ingatlanokra vonatkozó kezelői joga kártalanítás nélkül megszűnik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanok kezelői joga a Pénzügyminisztérium Zárolt Állami Vagyont Kezelő és Hasznosító Intézményét (továbbiakban: ZÁVKI) illeti meg.
2. § (1) A társadalmi szervezetet ingyenes használati jog illeti meg arra az ingatlanra, amelyre vonatkozó kezelői jog e törvény folytán szűnik meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett használati jog a társadalmi szervezetet külön törvényben megállapított határidőig, illetőleg külön törvényben kijelölt szervezettel az ingatlan használatára vonatkozó szerződés megkötéséig illeti meg.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
165. § (1) A használat jogánál fogva a jogosult a dolgot a saját, valamint együttélő családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használhatja és hasznait szedheti. A használat jogának gyakorlása másnak nem engedhető át.
(2) Egyebekben a használat jogára a haszonélvezet szabályait kell alkalmazni.

1989. évi II. törvény az egyesülési jogról
2. § (1) Az egyesülési jog alapján a magánszemélyek, a jogi személyek, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetei – tevékenységük célja és alapítóik szándéka szerint – társadalmi szervezetet hozhatnak létre és működtethetnek.
 (4) A társadalmi szervezet, a társadalmi szervezetek szövetsége, továbbá – ha az alapszabály így rendelkezik – a társadalmi szervezetek szervezeti egysége jogi személy. A társadalmi szervezetnek az a szervezeti egysége nyilvánítható jogi személlyé, amelynek önálló ügyintéző és képviseleti szerve van, valamint a működéséhez szükséges vagyonnal (önálló költségvetéssel) rendelkezik.

1996. évi LXV. törvény az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről
A társadalmi szervezetek kezelői jogának megszüntetéséről szóló 1990. évi LXX. törvénnyel érintett, valamint az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény hatálya alá tartozó egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezése, a sportcélokat szolgáló ingatlanok rendeltetésének megőrzése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § E törvény hatálya kiterjed
a) a társadalmi szervezetek kezelői jogának megszüntetéséről szóló 1990. évi LXX. törvény alapján a Kincstári Vagyoni Igazgatóság (a továbbiakban: KVI) kezelésében lévő sportcélú ingatlanokra, valamint
3. § (2) Az 1. § a) pontjában meghatározott lőtér, polgári légiforgalmi célokat is szolgáló repülőtér ingatlan tulajdonjogát – figyelemmel az 5. § (1) bekezdésében foglalt feltételekre – a következő sorrend szerint ingyenesen szerezheti meg:
a) az ingatlan fekvése szerinti
aa) települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi önkormányzat vagy az általa kezdeményezett társulás,
ab) megyei önkormányzat, a fővárosban a kerületi önkormányzat vagy az általa kezdeményezett társulás;
b) az ingatlant használó sportszervezet.
5. § (1) A 3. § és a 4. § szerinti jogosult az ingatlan tulajdonjogát a következő, rá vonatkozó feltételek együttes fennállása esetén szerezheti meg:
a) a sportszervezet az ingatlant a KVI-vel (vagy jogelődjével) megkötött megállapodásban meghatározott mértékben – ennek hiányában a tényleges használat 1995. december 31-i állapota szerint – használja sportcélú tevékenységre;
b) a sportszervezet, illetve az önkormányzat vállalja, hogy a tulajdonszerzéstől számított legalább 15 évig az ingatlant sportcélra – elsősorban a tulajdonszerzésig gyakorolt sporttevékenység céljára –, illetve sportlétesítményként használja, hasznosítja;
c) a sportszervezetnek, illetve az önkormányzatnak nincs lejárt köztartozása, vagy köztartozását folyamatosan az előre meghatározott törlesztő részlettel teljesíti, ezt a tényt az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága, valamint az Országos Egészségbiztosítási Pénztár területileg illetékes fővárosi vagy megyei szerve által 60 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja.
11. § (1) A társadalmi szervezetek kezelői jogának megszüntetéséről szóló 1990. évi LXX. törvény alapján létrejött használati jog megszűnik
a) ha a törvény hatálybalépését követően a jogosult az ingatlant nem használja folyamatosan sportcélú rendeltetésének megfelelően, vagy az ingatlan használatát másnak átengedte;
b) legkésőbb e törvény hatálybalépését követő két év elteltével.
(2) A használati jog (1) bekezdés a) pontja szerinti megszűnéséről az OTSH elnöke határoz.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a megszűnt használati jog jogosultját öt évig előbérleti jog illeti meg.

115/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet a kézilőfegyverekről és lőszerekről, a gáz- és riasztófegyverekről, valamint a légfegyverekről és a lőterekről 
A polgári használatra szolgáló kézilőfegyver (a továbbiakban: lőfegyver) a lőszer, a gáz- és a riasztófegyver, a légfegyver gyártásának, belföldi kereskedelmének, megszerzésének, tartozásának, behozatalának, kivitelének és nyilvántartásának; a lőtér, a lőfegyver-, és a lőszertárolóhely engedélyezésének, nyilvántartásának és használatának szabályozása, továbbá az állampolgárok ezzel kapcsolatos jogainak biztosítása, valamint a közbiztonság és a természet védelme és a lőfegyverekkel kapcsolatos balesetek megelőzése érdekében a Kormány – az állam- és közbiztonságról szóló 1974. év 17. törvényerejű rendelet 12. §-ának felhatalmazása alapján – a következőket rendeli el: 
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság területén a magyar állampolgárokra, valamint – ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – a Magyar Köztársaság területén tartózkodó nem magyar állampolgárokra (a továbbiakban: külföldiek), továbbá a magyarországi székhellyel rendelkező jogi személyekre, a jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra (a továbbiakban együtt: jogi személy).
(2) E rendelet hatálya alá tartozik a polgári használatra szolgáló kézilőfegyver (ideértve a lőfegyver-fődarabot és a hatástalanított lőfegyvert), a lőszer [ideértve a lőszerelemet (lőszeralkatrészt)], a gáz- és riasztófegyver, a légfegyver, valamint a lőtér, a lőfegyver- és lőszertárolóhely, a nem polgári célú hatástalanított kézilőfegyver és a számszeríj.
3. § (1) Hatósági engedély szükséges
d) a lőtér, a lőfegyver- és a lőszertárolóhely üzembehelyezéséhez;
(2) Az engedély kiadására, visszavonására, valamint rendeletben meghatározott hatósági eljárásra a rendőrség jogosult.
6. § (1) Az engedélyt vissza kell vonni:
a) ha az engedély kiadásának e rendeletben meghatározott valamelyik feltétele megszűnik;
(8) A rendőrség nyilvántartja a 3. § alapján kiadott engedélyeket, az engedéllyel rendelkező személyek és szervek azonosításához szükséges, továbbá az engedély tárgyával összefüggő adatokat, az engedély időtartamának lejártáig, vagy visszavonásáig, illetve a külön jogszabályban meghatározott ideig.
26. § (1) Lőtér létesítése és üzemeltetése jogi személy vagy azon magyar állampolgár, illetve állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező külföldi részére engedélyezhető, aki vállalkozói igazolványt váltott ki és nem áll a 4. §-ban meghatározott kizáró rendelkezések hatálya alatt.
27. § (1) A lőtér üzemeltetési engedéllyel rendelkező köteles
b) a lőtér használatakor a lőtérszabályzatban foglaltakat betartani és betartatni;
d) a lőtér minőségének vagy használati módjának lényeges módosítása esetén új lőtérüzemeltetési engedélyt beszerezni.
(3) Ha a lőtérüzemeltetési engedéllyel rendelkező az engedélyben és a lőtérszabályzatban foglaltakat ismételten vagy súlyosan megszegi, a rendőrség az engedélyt visszavonja.
32. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A jogszabályban és az engedélyben meghatározott kötelezettségek megtartását a rendőrség ellenőrzi. Az engedéllyel rendelkező köteles az ellenőrzést lehetővé tenni, az ellenőrzést végzőt a tárolásra szolgáló helyiségbe beengedni, részére a szükséges tájékoztatást, felvilágosítást megadni, felhívására a lőfegyvert és a lőszert, a légfegyvert, a gáz- és riasztófegyvert részére átadni.
(3) Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, és azt az ellenőrzés napjától számított 8 napon belül az ellenőrzött személlyel, valamint – ha az ellenőrzött személy és az engedélyes nem azonos – az engedélyessel is közölni kell, aki arra 8 napon belül nyilatkozatot tehet.

Megállapított tényállás:
	A beszerzett iratok alapján megállapítottam, hogy a korábban a Magyar Honvédelmi Szövetség kezelésében lévő, Kecskemét, Mindszenty út 2. sz.alatti lőteret a Kormány az 1992. november 26-án kelt 3654/1992. sz. határozatában a Belügyminisztérium kezelésébe adta, az ingyenes használók és bérlők jogainak változatlan fenntartása mellett. A Kincstári Vagyonkezelő Szervezet és a Belügyminisztérium 1993. február 2-án - mint használónak - átadták a lőteret a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányságnak rendőrségi lőkiképzési célokra, azzal a kötelezettséggel, hogy az ingatlanon az akkori két bérlő és egy ingyenes használó jogait változatlanul tartsa fenn. A kezelői jog bejegyzése 1993. december 22-én megtörtént.
 	A lőtér ingyenes használója, a Kiskunsági Erdész Lövész Sportegyesület 1992. június 10-én kötött használati megállapodást a Kincstári vagyonkezelő Szervezettel, amelyben a kezelő az egyesület ingyenes használatába adta, lövészeti célokra a lőtér 117 négyzetméteres területét. A megállapodásban az egyesület vállalta, hogy az ingatlan felújítási és karbantartási költségeinek 1,8 %-át, továbbá az üzemeltetési költségeket viseli. Az egyesület a Kormány döntését követően birtokháborítás címén, bírósági perben követelte használati jogának meghagyását, illetőleg a lőtérhasználat megosztását. A Bács-Kiskun Megyei Bíróság 2.Pf. 20023/1994/4. számú másodfokú ítéletében a lövészegylet használati jogát ugyancsak 117 négyzetméterben - a 44-45-ös lőpályák térítésmentes használatában - határozta meg. A Legfelsőbb Bíróság a Sportegyesület által benyújtott felülvizsgálati kérelmet 1994. július 5-én elutasította. 
	A Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság a térítésmentes használatot - nem csak a két lőpálya tekintetében, hanem azt meghaladóan - azóta is biztosítja a Sportegyesület részére.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálati hatásköre a bíróság által jogerősen elbírált ügyekre nem terjed ki, ezért a beadványnak a lőtér használati jogára vonatkozó részében intézkedést nem kezdeményezek.
	A Magyar Technikai és Tömegsportklubok Kecskeméti Városi Szövetségének elnöke beadványának második részében sérelmezte, hogy a rendőrség a lövészklubok működését - hatáskörét meghaladóan - ellenőrizte. Az ellenőrzés a beadvány szerint kiterjedt a klubok taglétszámának vizsgálatára, tagkönyvellenőrzésre, az éves klub tevékenység és a tagnyilvántartás vizsgálatára. 
	A kézilőfegyverekről és lőszerekről, a gáz- és riasztófegyverekről, valamint a légfegyverekről és a lőterekről kiadott 115/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet alapján a rendőrség nyilvántartja a kiadott engedélyeket, az engedéllyel rendelkező személyek és szervek azonosításához szükséges, továbbá az engedély tárgyával összefüggő adatokat, az engedély időtartamának lejártáig, vagy visszavonásáig, illetve a külön jogszabályban meghatározott ideig. Az ellenőrzést a közbiztonság fenntartásához fűződő társadalmi érdekek is indokolják, ezért az nem tekinthető a lövészklubok - mint társadalmi szervezetek - jogai megsértésének.
	A Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság tájékoztatása szerint a sportegyesületek vonatkozásában csak a jogszabályban meghatározott adatokat, illetve a lőfegyverek, lőszerek biztonságos tárolási körülményeit ellenőrizték.
	Az MTTSz megyei elnöksége és a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság 1993. júniusában megállapodtak arról, hogy bérleti díj ellenében a lőtér raktárhelyiségében lehetőséget biztosítanak a lövész sportegyesületek lőfegyvereinek tárolására. A tárolási szerződést az MTTSz 1994. február 1-i határidővel, szóban felmondta és a lőfegyvereket új tárolóhelyre szállította, a megállapodásban meghatározott tárolási díjat azonban nem egyenlítette ki.
	1995. I. félévében az MTTSz a fegyvereket visszaszállította a lőtérre és ismételten megkereste a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányságot lőfegyver tárolási igényével. Az MTTSz a tárolásra vonatkozó szóbeli megállapodást követően az írásban is elkészült szerződést már nem írta alá és a biztonságos tárolásra vonatkozó - korábban megígért - feltételeket sem teljesítette. A fegyverek és lőszerek még mindíg a lőtéren vannak elhelyezve, annak ellenére, hogy az egyesület többszázezer forint bérleti díjjal tartozik a rendőrségnek. 
	A fentieket összefoglalva megállapítottam, hogy az ügyben a panaszos szervezet jogai nem szenvedtek sérelmet, alkotmányos visszásság nem történt, ezért a vizsgálatot ajánlás nélkül lezárom.

Budapest, 1997. augusztus

Gönczöl Katalin