OBH 5948/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

A panaszos sérelmezte, hogy az önkormányzat a jogosan járó szociális ellátásokat nagyon alacsony összegben állapította meg, és kifizetésük is késedelmesen történik. 

A megállapított tényállás:

Panaszos férje súlyosan mozgáskorlátozott, és vakjáradékra jogosult. Panaszos és férje a következő támogatásokat igényelték az önkormányzattól.
 Az önkormányzat panaszos férjének 1135/1993. és 1993-2/1993. számú határozataival 1993 július 1 napjától állapított meg vak személyi járadékot, a módosított 6/1971 (XI.30) Eüm rendelet alapján.
A panaszos részére az önkormányzat polgármesteri hivatala 597/1993. számú határozatával 1993. április 1 napjától ápolási díjat állapított meg, mivel a férje ápolásra szorult és az 1993. évi III. törvényben, a helyi önkormányzati rendeletben megállapított feltételeknek megfelelt. Az ápolási díjat 1993 áprilisában az akkori legkisebb öregségi nyugdíj 60 %-ában, 3840 Ft-ban állapították meg.
Az önkormányzat polgármesteri hivatala 405-2/1996. számú határozatával elutasította a panaszos személygépkocsi szerzési támogatás iránti kérelmét a 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendeletben alapján, mert a kérelmező már 7 éven belül részesült ilyen támogatásban.
Ugyanezen rendelet alapján a panaszos férjének az önkormányzat polgármesteri hivatala 406/1996 számú határozatával 1996. évben megállapított 5.000 Ft közlekedési támogatást.

Az ügy jogszabályi háttere

A többszörösen módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatás általános szabályairól:

1993. évi III. törvény
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
 13. § (1) A jogosult a jogerős határozatból eredő igényét a határozat kézhezvételétől számított hat hónapon belül érvényesítheti.
(2) Ha a pénzbeli és a természetben nyújtott ellátásra vonatkozó igényt jogerősen megállapítják, az ellátás a kérelem benyújtásától esedékes.

40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. §...
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.....
44. § (2) A 41. § (2) bekezdése alapján megállapított ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál.
(3) Az ápolási díj folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít. Az ápolási díjban részesülő személy az ellátás után nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. A települési önkormányzat az ápolási díj folyósításának időtartamára a társadalombiztosítási járulék nyugdíjbiztosítási ágazatára jutó járulék fizetésére kötelezett.

Nagybajomi Önkormányzat 13/1993. (VII.22.) számú rendelete:
6.§ (1) Az ápolási díj megállapítása a törvény rendelkezései alapján történhet ( 1993. évi III. törvény 40-44. § ) ...

164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
Közlekedési kedvezmények fajtái
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély.....

3. § (1) A szerzési támogatás.....
 (2) A szerzési támogatás mértéke a vételár, illetve a vám és általános forgalmi adó együttes költségének 60%-a, legfeljebb azonban 300 000 forint.
(3) Segédmotoros rokkantkocsi és kerekesszék belföldi forgalomban történő beszerzése esetén a szerzési támogatás szempontjából vételárnak a társadalombiztosítási támogatással csökkentett vételár minősül.
(4) Szerzési támogatás ugyanazon személyre tekintettel hétévenként egy ízben adható.......
4. § (1) Szerzési támogatásra való jogosultsága annak a súlyos mozgáskorlátozott személynek állapítható meg,
a) aki érvényes vezetői engedéllyel – segédmotoros rokkantkocsi szerzési támogatására irányuló kérelem esetén járművezetői igazolvánnyal – rendelkezik, vagy gépjárművezetői alkalmasságát a szakértői bizottság megállapította, vagy ha vezetői engedéllyel nem rendelkezik, de személygépkocsival történő szállítását érvényes vezetői engedéllyel rendelkező szülője, házastársa vagy a vele legalább egy éve közös háztartásban élő élettársa (a házastárs és az élettárs együtt a továbbiakban: házastárs) írásbeli nyilatkozatban vállalja, valamint
b) akinek a családjában az egy főre jutó, a tárgyévet megelőző év havi átlagos nettó jövedelme a tárgyév január 1. napján érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének kettő és félszeresét nem haladja meg, és
c) a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben.
d) aki saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, vagy súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül nem részesült szerzési támogatásban vagy gépjármű-behozatali vámmentességben......

6. § (1) A közlekedési támogatás a súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési többletköltségeinek részleges támogatása.
(2) A közlekedési támogatás összege (3) és (4) bekezdésekben meghatározott szorzószám és a közlekedési támogatás alapösszegének (a továbbiakban: alapösszeg) a szorzata. Az alapösszeg mértéke: 7000 forint/év.
(3) A szorzószámok mértéke:.....
b) ha a súlyos mozgáskorlátozott személy a 62. életévét betöltötte: 1.....

19. § (1) A jegyző az általa jogerősen megállapított közlekedési támogatások összegét azok kifizetése céljából – a jogosultak személyi adatainak feltüntetése nélkül – minden hónap 10. napjáig jelenti – a 6. számú melléklet szerinti adatlapon – a Területi Államháztartási Közigazgatási és Információs Szolgálatnak (a továbbiakban: TÁKISZ).
(2) A TÁKISZ a beérkezett jelentések összesített adatairól településsoros bontásban minden hónap 23. napjáig tájékoztatja az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt (a továbbiakban: APEH).
(3) Az APEH megkeresése alapján a Minisztérium a megigényelt közlekedési támogatások ellenértékét – az önkormányzatok részére történő átutalás céljából – átutalja az APEH-nek. Az APEH a támogatások ellenértékét az önkormányzatok havi normatív állami hozzájárulásával egyidejűleg az önkormányzatoknak átutalja
.
6/1971. (XI. 30.) EüM rendelet a vakok személyi járadékának bevezetéséről szóló 1032/1971. (VII. 14.) Korm. határozat végrehajtásáról
4. § (1) Az 1996. december 31-e utáni időponttól megállapított járadék összege egységesen havi 5300 forint...
(3) Az 1972. január 1-je után benyújtott igények esetében a járadékot a kérelem benyújtását követő hó 1. napjától kell megállapítani...
5. § (1) A járadék iránti igényt kérelemre kell elbírálni. Megállapítását kérheti maga az érdekelt személy, illetőleg kezdeményezheti azt bármely állami, szövetkezeti vagy társadalmi szerv és állampolgár is...
6. § (1) A megállapított járadékot jogerős határozat alapján az ONYF havonta utólag folyósítja.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1)bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/E. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai
Az Országos Nyugdíjfolyósító Főigazgatóság tájékoztatása szerint panaszos férjének 1997. januárjától 24.887 Ft-t utalnak ki, mely összegből 19.587 Ft rokkantsági nyugdíj, 5300 Ft vak személyi járadék. Így, annak ellenére, hogy az önkormányzat 1993. évben kelt határozata a  módosított 6/1971. (XI. 30.) EüM rendelet akkori rendelkezésének megfelelően 520 Ft-ban állapította meg a vak személyi járadékot, a folyósító Nyugdíjfolyósító Főigazgatóság a határozat alapján - a jogszabály évenkénti változása értelmében - mindig a járadék felemelt összegét folyósította. A panaszos férje jelenleg is az 1997. január 1 napjától járó pótlékot kapja. A panasz ezen része nem megalapozott.

A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet szabályozza többek között a személygépkocsi szerzési támogatást és a közlekedési támogatást. A rendelet 3.§ (4) bekezdése szerint a személygépkocsi szerzési támogatás egyéb feltételek megléte esetén,  hétévente jár. Ezért az önkormányzat a jogszabály rendelkezésével összhangban utasította el ezt a kérelmet. Viszont panaszos férje 1997 évben újra beadhatja kérelmét az önkormányzat jegyzőjéhez, mivel a hét év 1996. májusában lejárt.
 Ugyanezen  rendelet alapján a jegyzőn az 406/1996. sz. határozatában 1996 évre megállapított panaszos házastársa részére a közlekedési támogatást. A közlekedési támogatás összegét a jegyző a rendelet 11. §-ában írt módon igényli meg az állami költségvetésből. A bürökratikus eljárási módszer következménye a késedelmes kifizetés. A közlekedési támogatás iránti kérelmet panaszos házastársa minden évben benyújthatja az önkormányzathoz. Ennek a támogatásnak összege 1997 évben, panaszos házastársa esetében 7000 Ft.
A közlekedési kedvezményekkel kapcsolatos önkormányzati intézkedéseknél alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

Panaszos sérelmezte az ápolási díj összegét. Az ápolási díjat az 1993. évi III. törvény szabályozza. Panaszos a rendelet 41. §-a szerint jogosult ápolási díjra. Az 1993. évi III. törvény 44. § (2) bekezdése értelmében az ápolási díj összege összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál. Ez a minimum összeg évente változik. Az öregségi nyugdíj legkisebb összege 1993-ban 6400 Ft, 1994 évben 7840 Ft, 1995 évben 8400 Ft, 1996 évben 9600 Ft volt. 1997 január 1-től 1997. december 31.-ig ez az összeg 11500. Ft. Ebből következik, hogy a panaszos részére 597/1993. számú határozatával 1993. április 1 napjától megállapított ápolási díj összege nem lehetett kevesebb 1993 évben 3840 Ft-nál, 1994 évben 4488 Ft-nál, 1995 évben 5040 Ft-nál,  1996 évben 5760 Ft-nál, 1997 évben 6900 Ft-nál. Az ápolási díj folyósításának ideje majd a nyugdíj megállapításánál szolgálati időnek számít, ezért az ápolási díj 6 %-t a panaszos köteles nyugdíjjárulékként befizetni, ha az önkormányzat a kiutalt ápolási díjból ezt az összeget nem vonta le.
A csatolt iratokból megállapítottam, az önkormányzat az 1993. évi III. törvény rendelkezéseit, saját rendeletét és a 597/1993. számú határozatában írtakat figyelmen kívül hagyva, 1995 januárjától nem növelte a panaszos részére kiutalt ápolási díj összegét. Ez az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét sérti. Az ápolási díjat a szociális ellátórendszer részeként biztosítja a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény. Az önkormányzat eljárása egyben az Alkotmány 70/E §-ában biztosított szociális biztonsághoz való jogot is sérti. 

Ajánlások:
Felhívom az önkormányzat jegyzőjét, tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a vizsgálati jelentés kisérőlevelében  jelzett panaszos esetében a 597/1993. sz. képviselőtestületi határozat alapján járó ápolási díjat, az 1993. évi III. törvény  44. § (2) bekezdésében meghatározott  összegben folyósítsák.
Felhívom a jegyző figyelmét arra, hogy az ápolási díjak kiutalásánál az a helyes gyakorlat, ha az événkénti jogszabály változást figyelemmel kisérve, évenként korrigálják az ápolási díj összegét..

Budapest, 1997. március 14.

Dr. Polt Péter