OBH 5875/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadványában sérelmezte a Földkiadó Bizottság azon döntését, mely szerint csak sorsolással kaphat földet. Elmondása szerint 1992. szeptember 4-én már igényelni kellett a Tsz használatában lévő földet. Az igényeket panaszos szerint jegyzőkönyvben rögzítették, ki is mérték és az igénylők használatba vették. Az 1993-ban megalakuló Földkiadó Bizottság munkájáról panaszos nem tudott, ezért történhetett, hogy igénylése egy nappal a megadott határidőn túl érkezett a Földkiadó Bizottsághoz. Egy hónappal később tudta meg, hogy a használatában lévő földet szétdarabolták, és ő már csak sorsolás útján juthat földhöz. Kérte az országgyűlési biztostól ügyének kivizsgálását. 

Érintett alkotmányos jog:

A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]
Ennek alapján panaszost megilleti a részaránytulajdon alapján kiadandó föld tulajdonjoga.

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:

A vizsgálat során megkerestem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjét, aki arról tájékoztatott, hogy Sályban az 1992. augusztus 30-án kelt földkiadási megállapodásban foglaltakat 30 napon belül át kellett volna vezetni a mezőkövesdi földhivatalnál. Ennek elmulasztása miatt a Tsz által kiadott földeket részarányalapba jelölték. Panaszos az 1993. évi II. tv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn (1993. március 24-én) túl nyújtotta be földkiadási kérelmét, ezért a kérdéses földterületre más kérelmezők javára hozott döntést a Földkiadó Bizottság. Panaszos fellebbezése folytán az FM Hivatal a  Földkiadó Bizottságot új eljárásra utasította. Az új eljárás során  a Földkiadó Bizottság az 1993. évi II. tv. 7. §. (4) bekezdése szerint egyezséget kísérelt meg a jogosultak között. Az egyezség 1996. szeptember 23-án létrejött és az erről készült határozatot panaszos 1997. szeptember 2-án átvette, egyúttal fellebbezési jogáról is lemondott. Ezt követően tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartáson átvezették. Az FM Hivatal vezetőjének értesítése idején (1997. december 19-én)  éppen folyt az ingatlan megosztása. 
A fentiek alapján megállapítom, hogy sem a Földkiadó Bizottságot sem az FM Hivatalt eljárása során mulasztás nem terheli. Annak okát, hogy a földkiadási megállapodás kinek a mulasztásából nem került átvezetésre az ingatlan-nyilvántartáson, nem vizsgáltam, mert a föld-alapkijelölő határozatok jogerőre emelkedtek, a Földkiadó Bizottság döntése alapján a részaránytulajdonosok jóhiszeműen jogot szereztek, a földkiadási megállapodás pótlólagos bejegyzésére a Földhivatalnál már nem kerülhetett sor.

Panaszost a fenti alkotmányos joggal összefüggő sérelem nem érte, mert a részarány tulajdonának megfelelő AK értékű földet megkapta. Az erről szóló határozatot elfogadta, tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték. 

A vizsgálatot ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásság hiányában és a megoldódott panaszra tekintettel lezárom.

Budapest, 1999. május 17.

Dr. Polt Péter