OBH 5845/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit
Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a saját és volt felesége építésügyében a Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala által folytatott eljárást sérelmezte.

A beadvány vizsgálata során felmerült a jogállamiság alapelvének valamint a jogorvoslathoz való való alkotmányos jog sérelmének gyanúja. 

Mivel a tényállás megállapításához szükséges információ nem állt a rendelkezésemre, ezért tájékoztatás céljából megkerestem Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Önkormányzatának Jegyzőjét.

A rendelkezésemre bocsátott iratok és az írásos tájékoztatás alapján a következőket állapítottam meg.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere

Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Jegyzője 07-6932/1996. számú határozatával visszavonta a panaszos felesége részére a Hódmezővásárhely, Szent István tér 9281 hrsz-ú közterületre II.1332-2/1982. számon kiadott építési engedélyt.
A határozatot az érintett fellebbezésére a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője 1996. április 9. napján kelt 798/1996. számú határozatával megsemmisítette.

A másodfokú építésügyi hatóság álláspontja szerint az első fokú határozat több szempontból is törvénysértő volt. A hivatkozásul megjelölt közgyűlési határozatokban a közgyűlés nem rendezési tervet hagyott jóvá, hanem mint tulajdonos rendelkezett a téren felállítandó szoborral kapcsolatos kiviteli munkákról. Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 37. § c) pontja értelmében az építésügyi hatóság egyéb munkálatok elrendelése mellett akkor rendelheti el az építmény lebontását, ha azt a rendezési terv végrehajtása illetőleg a műemlékvédelem érdekei megkövetelik. Jelen esetben e törvényi feltételek hiányoztak.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 61. §-ában foglalt előírásai szerint a határozat visszavonására csak jogorvoslati eljárásban, jogszabálysértés címén, a kiadástól számított egy éven belül van lehetőség. Ezt az eljárásjogi tilalmat nem oldhatja fel a II. 1332-2/1982. számú határozat azon kikötése, amelyben a hatóság jogellenesen előírta, hogy az engedélyes köteles az építési engedély visszavonásától számított 30 napon belül kártalanítási igény nélkül az épületet lebontani és a közterületet a jelenlegi állapotába visszaállítani. Az 1982-ben kiadott építési engedély visszavonása tehát eljárási szempontból sem lehetséges. 

Figyelemmel arra, hogy a földrészlet-tulajdonos önkormányzat és a panaszos felesége a terület bérletéről a 317/1991.(IX. 2.)Kgy. számú határozat alapján bérleti szerződést kötött, a földrészlet tulajdonosa, az önkormányzat polgári jogi úton rendezheti az épület lebontását. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos abban az esetben járhat el, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében a panaszost alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy az érintett a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A bontásra rendelt pavilon a panaszos feleségének tulajdonát képezi, azonban a földrészletet az önkormányzattól bérli. Amennyiben tehát az önkormányzatnak a kérdéses földterületre szüksége van, jogi úton a panaszossal kötött bérleti szerződés felmondásával szerezhet érvényt igényének. A felmondást a panaszos, amennyiben az jogszabályba vagy szerződésbe ütközik bíróság előtt támadhatja meg.

Figyelemmel arra, hogy jelen esetben az önkormányzat nem hatóságként, hanem a tulajdonosi jogok gyakorlójaként szerepel, az Obtv. hivatkozott szabálya alapján hatáskör hiányában intézkedni nem tudok.

A piac területén létesíthető pavilonhelyek elosztásával kapcsolatban a polgármesteri hivatal a következő tájékoztatást adta.
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város tulajdonában álló piactéren létesíthető árusítópavilonok helyét és megjelenési formáját a 16/1991(IV. 15.)Kgy. számú rendezési terv határozza meg.
Pavilonhelyre igényt a piac rendezési terv alapján lehet elbírálni. Az árusító épületek építési engedély alapján az építtető tulajdonaként épülnek meg, míg az épület által elfoglalt földterületre az építtetők az önkormányzattal bérleti szerződést kötnek.
A tájékoztatás szerint a panaszos területigénylési kérelmet első ízben 1993. szeptember 14. napján adott be a polgármesteri hivatalhoz, amely 1993. október 8. napján megválaszoltak azzal, hogy igényét nyilvántartásba vették és amint építkezésre alkalmas helyet biztosítani tudnak, értesítik.
A tájékoztatás szerint a panaszos kérelmét többször megismételte és azokat hasonló tartalommal minden esetben megválaszolták. 

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 9. § (1) bekezdése kimondja, hogy az önkormányzat jogi személy, az önkormányzati feladat-és hatáskörök a képviselőtestületet illetik meg. A képviselőtestületet a polgármester képviseli.

A piactér az önkormányzat tulajdonában van és a pavilonhely igénylőkkel a földterületre bérleti szerződést köt. 
Mivel a szerződést az önkormányzat tulajdonosi minőségben és nem hatóságként köti, az Obtv. már hivatkozásul megjelölt szabálya alapján az országgyűlési biztos hatáskör hiányában egyik ügyben sem tud érdemi intézkedést tenni.

Budapest, 1998. január

Gönczöl Katalin