OBH 5836/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult Hivatalunkhoz, mert egyik érintettje volt  egy koccanásos közlekedési balesetnek és a szabálysértési tárgyaláson az iratokhoz csatolt helyszínrajz adatai merőben eltérőek voltak az intézkedő rendőr által a baleset színhelyén eredetileg készített helyszínrajz - szerinte valós - adataitól. Kiderült, hogy az eredeti helyszínrajzot  a végleges rajz elkészítése után megsemmisítették. Ezen eljárás folytán a számára kedvezőtlen szabálysértési határozat meghozatalára került sor. 

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

1./ 	A panaszos 1995. május 12. napján személygépkocsijával  Budapest belterületén össze-ütközött  a N.E. által vezetett  mikrobusszal. A baleset során személyi sérülés nem történt, de mindkét járműben anyagi kár keletkezett. A balesetben érintettek rendőri intézkedést kértek, s mivel járműveik forgalmi akadályt  képeztek, a kerekek helyzetének megjelölését követően félre álltak.
	A III. kerületi Rendőrkapitányság állományába tartozó F.T. r. főtörzsőrmester és járőrtársa a helyszín megtekintését követően a baleset részeseit és a tanúkat meghallgatták, nyilatkozataikat és az adatokat rögzítették, majd az érintett járművek vezetőinél - negatív eredménnyel - alkoholszondát alkalmaztak.
	F.T. r. főtörzsőrmester a rendszeresített nyomtatvány kitöltésével 1995. május 13-án tette meg - a helyszínről készült vázlattal kiegészített - szabálysértési feljelentést. 
	A feljelentés alapján a Budapesti VI-VII.kerületi Rendőrkapitányság Központi közúti Közlekedési Szabálysértési Osztály, mint első fokú szabálysértési hatóság 1995. június 22-én - tárgyalás mellőzésével - a panaszost  5.500 Ft. pénzbírsággal sújtotta. Ezen határozat ellen bejelentett kifogás alapján tárgyalás tartására  és műszaki szakértő kirendelésére került sor. A szabálysértési hatóság azt újabb eljárás adataihoz képest a korábbi határozatot  hatályában fenntartotta. 
	A panaszos fellebbezése alapján eljáró másodfokú szabálysértési hatóság - a panaszos felelősségének megállapítása mellett - a szabálysértési eljárást 1996. december 6. napján elévülés címén megszüntette.

2./ 	Álláspontom szerint az Alkotmány 2. §-a (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság sérelmét idézi elő, hogy a közúti közlekedési szabálysértés miatti feljelentéssel összefüggő baleseti helyszín megszemlélése során végzett adatgyűjtésről készített  jegyzetek, rajzok megőrzésével kapcsolatos eljárás eltér a közlekedési bűncselekmény helyszínén a Be 84. §-ában előírtak szerinti eljárástól.
	Az Sztv. 44. §-a (2) bekezdésében foglaltak szerinti adatgyűjtés eredményét az intézkedő rendőrnek egy erre a célra rendszeresített  "Szabálysértési feljelentés közúti baleset ügyében" című nyomtatványon kell rögzítenie és helyszínvázlattal kiegészítenie.  Ezen nyomtatvány alkalmazását az Országos Rendőrfőkapitány Közbiztonsági helyettesének a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására kiadott 7/1993. intézkedésének III. fejezete 2. pontja írja elő. Az utóbb hivatkozott intézkedés, illetve  a közúti közlekedési szabálysértések adatfelvételével kapcsolatos jogszabályok egyike sem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a feljelentést készítő rendőr részére előírná saját feljegyzésének, vázlatainak megőrzését.
	Ezzel szemben a közlekedési bűncselekmények helyszínén a Be. 84. §-ában foglaltaknak megfelelő eljárás esetében jegyzőkönyvet kell felvenni, s ahhoz a szemle tárgyáról készített felvételt, rajzot, vagy vázlatot csatolni kell.

3./	A következőkben kifejtettendőkhöz képest a közúti közlekedési baleseteknek csupán szabálysértést megvalósító alakzata esetében is az utóbb említett eljárást tartom a jogbiztonság követelményeivel is összhangban álló eljárásnak.

	a./ A közlekedési baleset helyszínén intézkedő, s ennek keretében felvételt, rajzot, vagy vázlatot készítő - esetlegesen baleset helyszínelői illetve  vizsgálói minőségben eljáró - rendőr tévedhet a balesettel összefüggésben keletkezett sérülés gyógytartamának /8 napon belüli, vagy túli/ megítélését illetően. Így nem kizárt az eredetileg könnyű testi sértésként értékelt - tehát szabálysértési útra tartozó - következménynek súlyos testi sértéssé - azaz már bűncselekményt képező eredménnyé alakulása. Ilyenkor pedig - a fentebb hivatkozottak alapján - a helyszínen készített vázlatokat, stb.  az ügy irataihoz csatolni kell.
	
	b./ A jelen ügyben készített igazságügyi műszaki szakértői vélemény szerint:  " A helyszínről csupán egy sematikus rajz áll rendelkezésre, amelyen megmért geometriai adatok nem szerepelnek." - " A járművektől sem guminyomot, sem más jellegű útoldali nyomot nem rögzítettek az úttesten, így  ez alapján sem lehetséges a járműmozgások rekonstruálása. Ezen tények meglehetősen nagy bizonytalanságot  okoznak a baleset mechanizmusának megítélésében." 

	Nem szorul bővebb indokolásra, hogy amennyiben a szakértői vizsgálat rendelkezésére állt volna a helyszínen eredetileg készített vázrajz,  úgy az a szakértői vélemény alapját képező tényállást illetően - esetlegesen - kiegészítő támpontként szolgálhatott volna. 

	c./ A szabálysértési felelősség felrovásának a Ptk. idevonatkozó rendelkezései értelmében a polgári jogi igény érvényesítése és elbírálása szempontjából is jelentősége van.

	d./ A hazai jog szerint egy cselekmény, vagy magatartás szabálysértéssé minősítése és szankcióval  sújtása nem minősül bűncselekménynek. Ugyanakkor azonban az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában 1950. november 4-én kelt - az 1993. évi XXXI. törvénnyel kihirdetett - Egyezménynek az Emberi Jogok Európai Bírósága szerinti értelmezésében az a jogszabályi előírás, amely a lakosság egészét érinti, meghatározott magatartást jogsértésként fogalmaz meg, és annak megtorlásául büntető jellegű szankciót helyez kilátásba ;  büntetőjoginak minősül. "
	Álláspontom  szerint az utóbb idézett elv az adott bűncselekményt, illetve szabálysértést képező cselekménnyel kapcsolatos eljárási intézkedéseknek lehetőleg egységesen követendő voltára is vonatkozik.

4./	 A kifejtettekhez képest tehát  a panaszos esetében lefolytatott szabálysértési eljárás alapján megállapított tényállás helyessége - a vázolt mulasztásra tekintettel - nélkülözte a megnyugtató elbíráláshoz szükséges ténybeli alapot, ezért alkotmányos visszásságot okozott. Minthogy azonban a panaszossal kapcsolatos szabálysértési eljárást a másodfokú hatóság elévülés címén megszüntette, így nem látok indokot arra, hogy az alkotmányos visszásság orvoslása érdekében az 1993. évi LIX. tv. 23. § (1) bekezdése alapján a vonatkozó határozat ellen ügyészi óvás benyújtását kezdeményezzem. 

	Ajánlás:

	A jogállamiság megsértéséből származható alkotmányos visszásságra tekintettel indítványozom azonban  az Országos Rendőrfőkapitány Úrnak, hogy vizsgálja felül,  és ennek kapcsán egészítse ki az Sztv. végrehajtásáról szóló IV. fejezetben foglaltakat, illetve a közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtása tárgyában kiadott 7/1993. ORFK-KBH intézkedés III. fejezetének adatfelvételi előírásait azzal, amely szerint az intézkedő, majd a feljelentést elkészítő rendőrnek közúti közlekedési szabálysértés esetében is csatolnia kell a feljelentéshez a baleset helyszínén készített felvételt, rajzot vagy vázlatot.

Budapest, 1997. március  4.

Gönczöl Katalin