OBH 5822/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos személyesen kereste fel az Országgyűlési Biztos Hivatalát, melyben előadta, hogy az illetékes polgármesteri hivatal 1995. óta nem tudja kikényszeríteni a jogerős határozatban foglaltak végrehajtását.
Előadta, hogy első bejelentését V. L. állattartó ellen 1994. augusztus 28-án tette meg a panaszolt személy által fenntartott tűrhetetlen, jogszabálysértő állapot miatt, és azóta is többször fordultak már az illetékes önkormányzathoz és tisztiorvosi szolgálathoz. Feljelentéseiből kiderül, hogy az állattartó tevékenységgel kapcsolatban panaszolt személy közterületen trágyát tárol, az úttestre folyik a trágyalé, a levágott állatok belső szerveinek szétdobálása miatt pedig elszaporodtak a patkányok, emellett szomszédja közlekedési szabálytalanságaira és engedély nélkül épített épületeire is felhívta a hatóság figyelmét.
A polgármesteri hivatal 1994. szeptember 22-én tárgyalás mellőzésével köztisztasági szabálysértés elkövetése miatt 10.000.- Ft bírságot szabott ki, egyben felszólította V. L.-t, hogy a közterületen tárolt dolgait távolítsa el, helyét pedig fertőtlenítse. Határozatában arra is kitért, hogy  tevékenysége sérti az állattartási szabályokat is.
1995. június 12-én az önkormányzat újabb határozatot hozott melyben előző határozata nem teljesítése miatt 5.000.-  Ft bírsággal sújtotta a panaszolt személyt.
Az ÁNTSZ illetékes hivatala szakhatósági állásfoglalásában megerősítette a jogszabálysértést, illetve intézkedésre kérte fel az önkormányzatot.
A panaszos úgy érezte, hogy ügyében nem történik semmi, ezért megkereste a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt, melynek munkatársai jártak a helyszínen, látogatásukról jegyzőkönyvet készítettek, de észlelhető eredmény azóta sincs az ügyben.
V. L. tevékenysége többek között sérti az önkormányzatának állattartásra vonatkozó rendeletét is.

Érintett alkotmányos jogok:

- 2. § (1) bekezdésben foglalt jogállamiságból következő jogbiztonság követelménye
- 18. § "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez."

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésemre álló iratokból kiderült, hogy az illetékes kerületi főállatorvos a polgármesteri hivatal kérésére szakmai állásfoglalást készített, melyben megállapította, hogy a benyújtott iratanyagban rögzített kifogások helytállóak. A hiányosságok megszüntetése érdekében öt pontban kötelezte V. L.-t az elvégzendő feladatok végrehajtására. A panaszolt személy a határidő leteltéig egyetlen pontnak sem tett eleget. Ennek alapján javasolta az önkormányzatnak az állattartás megtiltását a tárgyi ingatlanon.
Az önkormányzat 11/1996. szabs. számú, 1996. július 30.-án kelt határozatában a helyi állattartásról szóló rendeletben foglaltak, az állategészségügyi és környezetvédelmi követelmények súlyos megsértése miatt 10. 000.- Ft bírság megfizetésére kötelezte V. L.-t.

Panaszos gyakorlatilag két éve próbálja elérni egy több szempontból is jogszabálysértő tevékenység megszüntetését. Az Alkotmány által deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonságot súlyosan sérti az a tény, hogy a polgármesteri hivatal hosszú évek óta nem bír érvényt szerezni a jogszabályoknak.
Mint azt az Alkotmánybíróság 28/1992. (IV. 30.) AB határozata is kimondja: "A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre. A jogállam nem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje e törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését, és az azokkal összhangban álló magatartást, s mindezek garanciájaként érvényre jutassa azt az elvet: a jogszabály nem ismerése senkit nem mentesít jogellenes magatartásának következményei alól."
A panaszolt személy a helyi rendeletben megfogalmazott követelményeken kívül folyamatosan sérti a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 71. § és 72. §-ait is. 
Ugyanezen törvény 23. § (1) bekezdése kimondja, hogy a büntetést - a jogszabályban megállapított keretek között - úgy kell kiszabni, hogy igazodjék a cselekmény súlyához és az elkövető személyi körülményeihez. Az elkövetett cselekmény tekintettel a jogszabálysértés évek óta tartó voltára és arra, hogy több előírást is sért - mint azt az önkormányzat is megállapította - rendkívül súlyos, amelyről már régóta kiderült, hogy a pénzbírság nem jelent megfelelő és hatékony megoldást rá.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 82. § (1) bek. a., pontja felhatalmazást ad az önkormányzatnak, hogy a szükséges és meghatározott cselekményeket a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztesse.
Az iratok hiánya miatt az is valószínűsíthető, hogy a panaszos további közlekedésrendészeti, illetve az építésügyi igazgatás szabályainak megszegése ellen tett feljelentéseit a hatóság nem vizsgálta meg.

Ajánlás:

Megállapítom, hogy az ügyben szereplő polgármesteri hivatal sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogbiztonság követelményét és a panaszos egészséges környezethez való jogát, ezért felkérem a polgármesteri hivatal jegyzőjét, hogy kötelezze a panaszolt személyt a jogsértő állapot megszüntetésére. Amennyiben ennek a kötelezett személy nem tesz eleget, haladéktalanul alkalmazza az 1957. évi IV. tv. 82. § (1) a., pontjában biztosított végrehajtási módot.

Felkérem továbbá a jegyző asszonyt, hogy a panaszos további feljelentéseit is vizsgálja meg és amennyiben szükséges folytasson le szabálysértési eljárást.

Budapest, 1997. március 27.

Gönczöl Katalin