OBH 5706/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a közigazgatási döntést hatályon kívül helyező és új eljárást elrendelő bírósági ítélet ellenére Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának Szociális Bizottsága nem döntött abban a kérdésben, hogy a jogellenesen megszüntetett támogatást visszamenőlegesen megkapja.  

Megállapított tényállás

Panaszos jövedelempótló támogatását Debrecen Megyei Jogú Város Szociális Bizottsága 1995. augusztus 31.-től 97.646/95. számú határozatával megszüntette azzal az indokkal, hogy a jogosult a felajánlott munkát nem vállalta el, együttműködési kötelezettségének nem tett eleget. Panaszos fellebbezését - melyben arra hivatkozott, hogy a felajánlott munkakör nem eggyel alacsonyabb ő iskolai végzettségénél - az önkormányzat elutasította. Az ügyintéző előtt - a fellebbezéskor - kijelentette, hogy az egészségi állapota sem teszi lehetővé a felajánlott munka elvégzését.

Panaszos a bírósághoz fordult és közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt adott be keresetet. A bíróság első- és másodfokon is helyt adott panaszos kérelmének és hatályon kívül helyezte a határozatot, új eljárásra utasította az önkormányzatot, azzal alapozva meg ítéletét, hogy a jövedelempótló támogatás megszüntetését kimondó határozat meghozatala előtt az önkormányzat nem derítette fel megfelelően a tényállást, nem fordított figyelmet panaszos egészségi állapotára. 

A panasznak a jogerős bírósági ítélettel lezárt részét az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján hatáskör hiányában nem vizsgáltam.  

Az önkormányzat panaszos részére a bírósági ítéletet követően a Szociális Bizottság határozata alapján 1996. április 10-től ismételten jövedelempótló támogatást folyósított. A Szociális Bizottság elutasította panaszosnak arra irányuló kérelmét, hogy visszamenőleg (1995. szeptember 1. és 1996. április 9. közötti időszakra vonatkozóan) állapítsa meg a jogtalanul elvont támogatás folyósítását. Panaszos fellebbezése nyomán a Közgyűlés visszamenőleg megállapította az 1995. szeptember 1. és 1996. április 9. közötti időre járó jövedelempótló támogatást. 

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz."

"66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A 9/1992. (I. 30.) AB határozat szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények."

Az ügyfelet minden körülmények között megilleti az a jog, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslatok lehetőségeket kimerítse és az államigazgatási eljárás során új bizonyítékokra hivatkozzon. Panaszos a fellebbezés során élt azzal a jogával, mely szerint az eljáró szervet a tényállás további tisztázására kérheti. Az eljáró államigazgatási szervnek a tényállással kapcsolatos ismeretei bővültek, így szükségessé vált új tartalmú határozat meghozatala.

Panaszosnak a fellebbezés eredményeként az önkormányzat megítélte a korábban megszüntetett jövedelempótló támogatást. 

Alkotmányos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek. 

Budapest, 1997. december 15. 

Gönczöl Katalin