OBH 5700/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

A vizsgálat megindítása és a megállapított tényállás

Sz. Gy. debreceni lakos panaszbeadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Bedványában sérelmezte a Létavértesi Földkiadó Bizottság és az FM Hajdu Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatalnak elhúzódó eljárását.

Panaszos 1993. március 23-án földkiadási kérelmet nyújtott be, az őt megillető 8,55 AK értékű részaránytulajdonának kiadása iránt. Kérelmében megjelölte, hogy hol kéri a föld kiadását. A bizottság, részére a földkiadásról határozatot nem hozott, ezért 1996. februárjában panasszal fordult az FM Hivatalhoz. Beadványára választ nem kapott. Ezt követően panaszával az országgyűlési biztoshoz fordult. Az országgyűlési biztos általános helyettese az ügyében  az 1996. december 31-én kelt levelében megkereste az FM Hajdu Bihar Megyei Hivatalának  vezetőjét és az ügy kivizsgálását, s annak eredményéről való tájékoztatást kérte. A megkeresésre válasz a mai napig nem érkezett. 

Az országgyűlési biztos általános helyettesének érdeklődésére a panaszos 1997. augusztus 27. napján közölte, hogy 1993. március 23. napján  földkiadási ügyében indult eljárás megindítását követő négy és fél év elteltével  első fokú határozatot még nem kapott.

Az ügy jogszabályi háttere, az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 4. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

A megyei /fővárosi/ földművelésügyi hivatal létesítéséről és egyes hatáskört megállapító jogszabályi rendelkezések módosításáról szóló 1991. évi VII. törvény 1. § (3) bekezdése úgy 

rendelkezik, hogy a hivatal a Földművelésügyi Minisztérium területi szerve. a földművelésügyi miniszter irányítása és felügyelete alatt működik.

A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése szerint  ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a/ pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban lévő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz. 
A (2) bekezdés úgy szól, hogy az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. §  (5) bekezdésének szabályai szerint jár el. 
A (3) bekezdés szerint a földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnéstől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése szerint az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét, vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét, vagy felügyeleti szerveinek vezetőjét, valamint az annak lefolytatására jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. 

A törvény 18. §-ának (6) bekezdése pedig rögzíti, hogy a felkért személyek kötelesek az országgyűlési biztos által megkívánt vizsgálatot elvégezni  /elvégeztetni/ , és azok eredményéről az országgyűlési biztost tizenöt napon belül tájékoztatni.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint  Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A 72/1995. /XII.15./ AB határozat elvi éllel szögezte le:
Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt - még a kérelemre indult eljárásokban sem - az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát - a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán- kikényszeríthesse.
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat  be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét  ugyanis a törvények - kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai - csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé."

Az államigazgatási eljárási törvény szerint az érdemi határozat meghozatalára nyitvaálló határidő 30 nap. Az 1993. évi LIX. törvény az országgyűlési biztos tájékoztatására pedig 15 napot állapít meg.  
A Hajdu Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatal  a panaszos kérelmét 1997. február 15- napjáig - a rendelkezésre álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva  - nem bírálta el, nem hozott határozatot, az országgyűlési biztos általános helyettesének felkérésére nem intézkedett, az intézkedés elmaradásáról 15 napon belül tájékoztatást nem adott, megsértve ezzel a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. A Hivatal ezzel alkotmányos visszásságot idézett elő.

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében az alábbi ajánlást teszem: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a földművelésügyi miniszter urat, hogy az 1957. évi IV. törvény. 4. § (1) bekezdése alapján utasítsa a Hajdu Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatalt panaszos földkiadási ügyében  az eljárás lefolytatására és határozathozatalra.   

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, a Hajdu Bihar Megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjét és Nagy Frigyes földművelésügyi miniszter urat tájékoztattam.

Budapest, 1997. szeptember 2.

Dr. Polt Péter