OBH 5621/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezi, hogy reorganizációs támogatás megszerzésére 1995. december 6-án beadott pályázatukat a Földművelésügyi Minisztérium elutasította. Az elutasítás indoka, hogy a Kft. 50 %-ban külföldi magánszemély tulajdonában van. A Kft. ügyvezetője panaszát arra alapozta, hogy a szóban forgó személy magyar származású és időközben megkapta a magyar állampolgárságot is.

Érintett alkotmányos jog:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. 

Alkalmazott jogszabályok:
187/1994. (XII. 30.) Korm. rendelet az agrárágazat támogatásának egyes kérdéseiről
A Magyar Köztársaság 1995. évi költségvetéséről szóló CIV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 56. §-ában kapott felhatalmazás alapján – a külön törvényekben szabályozott támogatásokon túl – az agrárágazat részére nyújtható további támogatásokról a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (6) A rendelet IV. Fejezetében foglalt rendelkezések hatálya
a) a deviza jogszabályok alapján belföldinek minősülő természetes személyre;
b) az a) pont szerinti természetes személyek többségi tulajdonában levő gazdasági társaságra, valamint az erdőbirtokossági társulatra;
c) az a) pont szerinti természetes személyek többségi részvételével az 1992. évi I. törvény alapján működő szövetkezetre, valamint a 17. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás esetén a több szövetkezet által létrehozott, azok többségi tulajdonában álló gazdasági társaságra;
terjed ki.
Hatályon kívül helyezte: 177/1995. (XII. 29.) Korm. rendelet 103. § (2) f). Hatálytalan: 1996. I. 1-től. Az igénybe vett támogatások elszámolására még alkalmazni kell.

177/1995. (XII. 29.) Korm. rendelet egyes agrárgazdasági célok 1996. évi költségvetési támogatásáról
A Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetéséről szóló 1995. évi CXXI. törvény (a továbbiakban: Tv.) 113. §-ában kapott felhatalmazás alapján a Kormány az agrárágazat központi költségvetésből történő 1996. évi támogatásáról a következőket rendeli el:
8. § (1) A támogatások részletes feltételeit meghatározó jogszabály vagy a pályázati felhívás előírhatja, hogy
a) a támogatást csak az igénylők meghatározott köre veheti igénybe;
b) támogatás csak az adó-, egészség-, nyugdíjbiztosítási járulékhátralék mentesség előzetes igazolását, illetőleg az igénylőnek az erre vonatkozó nyilatkozatát követően vehető igénybe, illetőleg folyósítható;
A reorganizációs program támogatása
61. § Az e fejezet alapján igénybe vehető támogatások rendeltetése az 1995. december 31-ig már benyújtott és forráshiány miatt még el nem bírált támogatási igények kielégítéséhez szükséges pénzügyi források pótlólagos biztosítása.
63. § Az e fejezetben foglaltak alapján támogatást azok a személyek vehetnek igénybe, akik (amelyek) a mezőgazdasági tevékenység egyes adózási és támogatási kérdéseiről szóló – többször módosított – 39/1987. (XII. 27.) MT rendelet, az agrárágazat támogatásának egyes kérdéseiről szóló 182/1993. (XII. 30.) Korm. rendelet és az ugyancsak az agrárágazat támogatásának egyes kérdéseiről szóló – többször módosított – 187/1994. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján már reorganizációs támogatásra jogosultak.
64. § (1) Az e fejezet szerint agrárágazati reorganizációs támogatásra új pályázat nem kerül meghirdetésre.
(2) Az 1995. december 31-ig benyújtott pályázatokat – az 5. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával – a többször módosított 187/1994. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezései szerint kell elbírálni. A reorganizációs program keretében felvett, az első teljes negyedévre számított kamattámogatásnak megfelelő összegű kamattámogatási előleg – az éves kamatfizetési kötelezettség csökkenésével arányosan csökkenő mértékben – folyamatosan, a támogatás fennállásáig megilleti a gazdálkodót. A kamattámogatási előleg maradványértékével a kamattámogatás lejáratakor a gazdálkodó köteles elszámolni az adóhatósággal.

1995. évi XCV. törvény a devizáról
3. § E törvény alkalmazásában
1. devizabelföldi:
a) az a természetes személy, akinek az illetékes magyar hatóság által kiadott érvényes személyi igazolványa van, a tizennégy éven aluliak esetén személyi lapja van, illetőleg azzal jogszabály értelmében rendelkezni köteles (a továbbiakban együtt: személyi igazolvány). A határátlépéskor a magyar útlevelet felmutató személy devizabelföldiségét vélelmezni kell,
b) a vállalkozás és a szervezet, ha a székhelye belföldön van,
c) a b) pont szerinti vállalkozás vagy szervezet tulajdonosa, vezető tisztségviselője, felügyelő bizottsági tagja és alkalmazottja e minőségében a vállalkozás és a szervezet nevében tett jogügyletei és cselekményei tekintetében, ha azok alapján a vállalkozás vagy a szervezet szerez valamilyen jogot, illetve azt terheli kötelezettség, akkor is devizabelföldinek tekintendő, ha egyébként devizakülföldi,
d) külföldi vállalkozás és szervezet belföldön működő telepe, kivéve a külkereskedelmi szerződés teljesítése érdekében belföldön létrehozott telephelyét,
e) a külföldön lévő külképviselet, továbbá a devizabelföldi képviselője e minőségében tett jogügyletei és cselekményei tekintetében akkor is, ha egyébként devizakülföldi;
2. devizakülföldi:
a) a természetes személy, ha nincs az illetékes magyar hatóság által kiadott érvényes személyi igazolványa, illetőleg azzal jogszabály értelmében nem köteles rendelkezni,
b) a vállalkozás és a szervezet – jogi formájától függetlenül –, ha székhelye külföldön van,
c) a devizabelföldi vállalkozás és szervezet külföldön működő telepe, fiókja, kivéve a külkereskedelmi szerződés teljesítése érdekében külföldön létrehozott telephelyét,
d) a belföldön lévő külföldi diplomáciai, konzuli képviselet, valamint devizakülföldi belföldön lévő kereskedelmi és egyéb képviselete, továbbá devizakülföldinek a képviselője e minőségében tett jogügyletei, cselekményei tekintetében akkor is, ha egyébként devizabelföldi,
e) a vámszabadterületi társaság és a 85. § hatálya alá tartozó társaságok;

1995. évi XCV. törvény indokolása a devizáról  (A 3. §-hoz)
A devizabelföldi és a devizakülföldi elhatárolása alapvető jelentőségű a törvény alkalmazása szempontjából. A vállalkozók és szervezetek esetében a törvény alapvetően a belföldön lévő székhelyet tekinti irányadónak, mint egyértelműen meghatározható és ellenőrizhető tényt. A természetes személyek magyar hatóság által kiadott személyi igazolvánnyal való rendelkezése a meghatározó, mivel önmagában a lakóhellyel való rendelkezés nem kielégítően fedi le az egyébként természetszerűen devizabelföldieknek tekintendő személyek (pl. hajléktalanok) körét. A belföldön működő vállalkozások egységes devizaszabályozása, és annak érvényesíthetősége érdekében devizabelföldinek minősíti a törvény a külföldi székhelyű vállalkozó belföldi telepét, azaz belföldön vállalkozási tevékenységet végző egységeit. Ugyanakkor a külföldi vállalkozás képviseletében eljáró önálló vállalkozási tevékenységet nem végző képviselet, valamint a külkereskedelmi szerződés teljesítése, azaz meghatározott feladat végrehajtása érdekében átmenetileg létrehozott telephely devizakülföldinek minősül.
A devizabelföldieknek a szabályozás jellegzetes kategóriái szerinti megkülönböztetését szolgálja a vállalkozás, a szervezet, a természetes személy fogalma. A vállalkozó és a természetes személy elhatárolása azon megfontolások alapján történik, hogy a lehető legteljesebben érvényesüljön a vállalkozási tevékenység versenysemlegessége a devizaszabályozás területén is, tehát a vállalkozási jellegű tevékenységet végző személyek ebbe a fogalomkörbe tartozzanak. Az elhatárolás a Polgári Törvénykönyv fogalmi meghatározásán alapul, amely kiegészül az egyéni vállalkozással, valamint vállalkozónak minősül a vállalkozói igazolvánnyal nem rendelkező, de külön jogszabály alapján külkereskedelmi tevékenységet folytató természetes személyek. Ezen természetes személyek vállalkozói minőségükben a vállalkozókra vonatkozó devizaszabályokat alkalmazzák, pl. a nemzetközi gazdasági tevékenység körében tevékenységükhöz szabadon vásárolhatnak devizát.

1974. évi 1. törvényerejű rendelet a devizagazdálkodásról, a végrehajtására kiadott 1/1974. (I. 17.) PM rendelettel egységes szerkezetben
Tvr. 3. § (1) E törvényerejű rendelet és a végrehajtására vonatkozó jogszabályok (a továbbiakban: devizajogszabályok) hatálya kiterjed
a) a magyar állampolgárra, ha állandó lakóhelye Magyarországon van;
b) a külföldi állampolgárra, ha magyarországi lakhatási engedélye van;
c) arra a jogi személyre és más gazdálkodó szervezetre, amelynek székhelye Magyarországon van;
d) a külföldön székhellyel bíró jogi személy és más gazdálkodó szervezet Magyarországon működő telepeire (fiókjaira, képviseleteire); az a)–d) pontokban felsoroltak a devizajogszabályok szempontjából belföldiek (a továbbiakban: belföldiek).
Hatályon kívül helyezte: 1995. évi XCV. törvény 89. § (4) a). Hatálytalan: 1996. I. 1-től.

Megállapított tényállás:
	A Domesztika Kft. 1995. január 26-án ügyvezetővé választotta J. M.-t, aki 4 millió forint törzstőke befizetését vállalta és ezzel a Kft. 50 %-os tulajdonosává vált.
	A Kft. 1995. december 6-án pályázatot nyújtott be export- árualap növelő reorganizációs támogatás megszerzésére. A Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkára 1996. február 19-én arról értesítette a pályázót, hogy pályázatát nyilvántartásba vették, de a kifizetéshez szükséges forrás hiánya miatt a döntés meghozatalát felfüggesztették.
Április 18-án az FM felszólította a pályázókat - köztük a DOMESZTIKA Kft-t is, hogy nyilatkozzanak pályázatuk további fenntartásáról, egyben tájékoztatták őket arról is, hogy a támogatás odaítéléséhez szükséges feltételek teljesíthetőségét a megyei földművelésügyi hivatalok helyszíni ellenőrzés keretében ismételten megvizsgálják. 
	1996. május 17-én a Kft.-t arról értesítették, hogy a Reorganizációs Szakmai Bizottság megvizsgálta a pályázatukat és mivel az nem felelt meg a 187/1994 (XII.30.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdésében foglalt feltételnek - 50 %-ban külföldi magánszemély tulajdonában van - ezért a pályázatban igényelt támogatásra nem jogosultak.
	A Kft. ügyvezető igazgatója felülbírálati kérelmében előadta, hogy J. M. - aki Magyarországon született és kitelepítéssel került Németországba - 1995. április 14-én megkapta a magyar állampolgárságot, 1994. november 18-ára visszamenőleges hatállyal. Ennek megfelelően a cégbíróság is bejegyezte M. úr törzstőkéjét és így - mivel a társaság minden tagja belföldi természetes személy - a pályázat feltételeinek megfelelnek.
	Az agrárágazat támogatásának egyes kérdéseiről szóló 187/1994. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (6) bekezdése kifejezetten devizabelföldi természetes személyek, illetve ilyenek többségi tulajdonában lévő gazdasági társaságok részére tette lehetővé a pályázaton való részételt. A devizajogszabályok változása miatt a devizabelföldinek tekinthető természetes személyek köre is változott. A pályázat benyújtása idején hatályos jogszabály szerint a magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező magyar állampolgárok, 1996-ban pedig az illetékes magyar hatóság által kiadott érvényes személyi igazolvánnyal rendelkezők minősültek devizabelföldinek. A cégbíróság azért jegyezte be 1996. április 12-én Johann M. 4 millió forint összegű törzstőkéjét, mert  a devizáról szóló 1995. évi XCV. törvény 3. § 1.c) pont szerint a belföldi székhelyű vállalkozás tulajdonosa, e minőségében a vállalkozás és a szervezet nevében tett jogügyletei és cselekményei tekintetében, ha azok alapján a vállalkozás vagy a szervezet szerez valamilyen jogot, illetve azt terheli kötelezettség, akkor is devizabelföldinek tekintendő, ha egyébként devizakülföldi. Ez a minősítés a külföldi tulajdonost csak saját - a vállalkozást jogosító vagy azt terhelő (pl. a törzstőke befizetése) - jogügyletei vonatkozásában tekinti devizabelföldinek és nem általában, ezért a panaszos tévedett, amikor felülbírálati kérelmében erre hivatkozott. Téves álláspont az is, hogy a magyar állampolgárság megszerzése önmagában devizabelföldi minősítést eredményezne, figyelemmel a korábbi és a jelenleg hatályos devizajogszabályokra.
	Mindezek alapján megállapítható, hogy sem a pályázat benyújtása idején, sem a megerősítés és az elbírálás idején nem felelt meg a Kft. a kormányrendelet feltételeinek, ezért a pályázat elutasításával összefüggésben a panaszos alkotmányos jogai nem sérültek.

Budapest, 1997.augusztus

Gönczöl Katalin