OBH 5617/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert Baja Város Önkormányzata nem tartotta be a távfűtéssel kapcsolatos rendeletét, valamint figyelmen kívül hagyta a távhőszolgáltatással összefüggő lakossági véleményeket, a szolgáltató pedig visszatartotta a távfűtéshez felhasznált gázmennyiségre, valamint az alapdíj egyik összetevőjére vonatkozó adatokat. 

Érintett alkotmányos jogok: 

1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Ebből következik, hogy az állami és a közigazgatási, valamint az  önkormányzati szervek a jogszabályoknak megfelelően kötelesek eljárni. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)

2. A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze. (Alkotmány 61. § (1) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok:

1. A távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény 6. § (2) bekezdés b.) pontja, mely szerint a települési önkormányzat képviselő testülete szabályozza a távhőszolgáltatónak  a fogyasztóvédelmi szervekkel és a fogyasztói érdekképviseletekkel történő együttműködési kötelezettségét, meghatározza a vélemény-nyilvánításba bevont szervek körét, különös tekintettel az ármegállapításra. Az önkormányzat képviselő-testülete az ármegállapítás előtt köteles a fogyasztóvédelmi szerv, továbbá a fogyasztói érdekképviseletek véleményét kikérni.

2. 7. § (1) bekezdés: A távhőszolgáltató köteles együttműködni a fogyasztókat érintő kérdésekben a fogyasztóvédelmi szervekkel, továbbá a fogyasztói érdekképviseletekkel. Ennek részletes szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.

3. 7. § (3) bekezdés a.) pontja: a 6. §-ban meghatározott önkormányzat képviselő testülete
együttműködik a fogyasztóvédelmi szervekkel  és a fogyasztói érdekképviseletekkel, és ennek keretében a távhőszolgáltatást érintő képviselő-testületi előterjesztéseket előzetesen véleményezteti,  
b.) pont: ellenőrzi a távhőszolgáltató ármeghatározó tényezőinek (költségeinek) indokoltságát.

4. 7. § (4) bekezdés a.) pontja: az önkormányzat jegyzője engedélyezési jogkörében kivizsgálja a  távhőszolgáltatással kapcsolatos fogyasztói panaszokat,
b.) pont: a fogyasztóvédelmi szervek és a fogyasztói érdekképviseletek rendelkezésére bocsátja mindazokat az adatokat és információkat, amelyek az engedélyesnek az általa kiadott engedélyhez kötött tevékenységével  a fogyasztói érdekekkel egyaránt kapcsolatosak.

5.  A tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 4. § (3) bekezdés a.) pontja szerint üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden olyan tény, információ, vagy adat, amelynek titokban maradásához a jogosultnak méltányolható érdeke fűződik.

6.  A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 20. §-a  szerint a közérdekű adat megismerésére irányuló kérelemnek az adatot kezelő szerv a kérelem tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül, közérthető formában tesz eleget. A kérelem megtagadásáról - annak indokaival együtt - 8 napon belül írásban értesítenie kell a kérelmezőt.

7. 21. § (1) bekezdése: ha a közérdekű adatra vonatkozó kérését nem teljesítik, a kérelmező a bírósághoz fordulhat.
(6) bekezdés: a bíróság soron kívül jár el.
(7) bekezdés: ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelő szervet a kért közérdekű adat közlésére kötelezi.  

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Panaszos Baja Város Képviselő-testületének - a panasz előterjesztésekor még hatályban lévő 26/1992. (X. 22.) Ktr. számú -  rendeletére (továbbiakban: rendelet) hivatkozva kifogásolta, hogy a távhőszolgáltató, a számára kedvező átalánydíjas elszámolást alkalmazza, holott a rendelet 3. §-a szerint a szolgáltató a távhő mennyiségét mérni és elszámolni köteles. Ez alól a polgármester meghatározott időre felmentést adhat. Panaszos szerint a szolgáltató ilyen felmentést nem kapott. A helyi sajtó és a Bajai Lakásbérlők és Lakástulajdonosok Egyesülete útján többször is vizsgálatot kezdeményeztek a mérés szerinti elszámolás megvalósítása érdekében az önkormányzatnál és a polgármesternél, de érdemi választ nem kaptak. Ugyancsak nem kaptak érdemi választ a Kommunális és Szolgáltató Kft. (amely egyben hőszolgáltató is) vezetőjétől sem, akitől a lakossági gázfogyasztásra, és az alapdíj egyik összetevőjére  vonatkozóan kértek közérdekű adatot.   

Tekintettel arra, hogy azóta a mérés szerinti elszámolás megvalósult, és az önkormányzat testülete új rendeletet alkotott, a jelentésben a közérdekű adatok visszatartására, és a szolgáltatás díjára vonatkozóan teszek megállapítást. 

Lakossági panasz alapján 1996. évben  vizsgáltam a távhő szolgáltatás helyzetét. Az akkori vizsgálat során az a véleményem alakult ki, hogy az árat átláthatóvá kell tenni, és erősíteni kell a fogyasztóvédelmet és az árképzés során a fogyasztói érdekképviseletek ellenőrzését. Erre vonatkozó ajánlásom a távfűtésről szóló törvény tervezetébe beépült, és az 1998. VI. 21-én hatályba lépett  1998. évi XVII. törvény szabályozása szerint az önkormányzat-testülete és a szolgáltató is köteles együttműködni az érdekvédelmi szervezetekkel, és véleményüket kérni az ármegállapítás előtt. Az együttműködés fontos eleme mindazoknak az adatoknak és információknak a rendelkezésre bocsátása, melyek a távfűtési tevékenységgel és a fogyasztói érdekekkel kapcsolatosak. A panaszban említett adatokra  ( lakossági gázfogyasztás, alapdíj összetevője) nézve külön is kikértem az adatvédelmi biztos véleményét. Álláspontja szerint az üzleti tisztesség követelményeinek betartása a fogyasztók érdekeinek védelme érdekében minden vállalkozásnak, szolgáltatónak kötelezettsége. Jelen esetben az önkormányzat rendelete előírta, hogy a szolgáltató a  távhő mennyiségével köteles elszámolni, így üzleti titokra való téves hivatkozással azt nem lehet megtagadni.

Az adatvédelmi biztos felhívta a figyelmet arra is, hogyha a közérdekű adatra vonatkozó kérést nem teljesítik, akkor a kérelmező bírósághoz fordulhat. A bíróság ilyenkor soron kívül jár el, és ha a kérelemnek helyt ad, kötelezi az adatot kezelőt  a kért adat közlésére.
Összegezve a fentieket megállapítom, hogy a távfűtés szolgáltatással összefüggő új jogi szabályozás, és az ennek nyomán megalkotandó kormányrendelet, valamint az önkormányzati rendeletek pozitív változást hozhatnak az árképzés ellenőrzése, és a fogyasztóvédelem terén. A közérdekű adatok rendelkezésre bocsátása mind az önkormányzatnak, mind a szolgáltatónak kötelezettsége. Ez a távfűtésről szóló törvényben kifejezett megfogalmazást nyert, de az adatvédelmi törvény alapján ez eddig is kötelezettségük volt. Ennek alapján megállapítom, hogy a közérdekű adat visszatartása azzal, hogy akadályozza az érdekvédelmi szervezetek árképzés során gyakorolható véleményezési jogát, alkotmányos jogokkal kapcsolatban  visszásságot okozott.
Panaszos figyelmét felhívom arra, hogy a távfűtő működésével kapcsolatos panaszok kivizsgálását a  távfűtésről szóló törvény  a jegyző hatáskörébe utalja. Kérem, hogy a jövőben a fogyasztói panaszokkal elsősorban hozzá forduljon. A konkrét panasz kapcsán feltárt alkotmányos visszásság orvoslására a következő ajánlást teszem:

Felkérem Baja Város Jegyzőjét  szíveskedjék intézkedni annak érdekében, hogy a jövőben a Kommunális és Szolgáltató Kft. a közérdekűnek minősülő adatokat a fogyasztói érdekképviseletek kérésére az 1992. évi LXIII. törvény 20. §-ában meghatározott módon közölje. 

Budapest, 1998. november 3.

Dr. Majtényi László
     adatvédelmi biztos

Gönczöl Katalin