OBH 5587/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása

Dr. Csné dr. P. Á. azzal a panasszal fordult a hivatalhoz, hogy a válófélben lévő, kettős - magyar és amerikai - állampolgárságú férje személyi igazolványából az önkormányzat jegyzője által fiktívvé nyilvánított lakóhely - amely szülei és az ő bérleményének címe - kivezetését államigazgatási úton nem lehet végrehajtani. Beadványához mellékelte az ügyben keletkezett államigazgatási határozatokat.

A beadványban foglalt panasz tisztázására vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratokból az alábbi tényállást állapítottam meg. Panaszos édesanyja kérelmére a Budapest VIII. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Dr. Cs. J.-t 1993. október 6-án V-2855/5/93. számú határozatában kötelezte, hogy a Budapest VIII. József krt 70. II. emelet 3. szám alatti lakásban fennálló lakcímét szüntesse meg. Dr. Cs. J. fellebbezésére Budapest Főváros Köztársasági Megbízott Hivatala 1993. október 28-án az első fokú határozatot KMBH-59.382/1993. számú határozatával helybenhagyta. A lakcím megszüntetésre vonatkozó jogerős határozat alapján a Budapest VIII. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 1993. december 6-án  V-2855/8/93. szám alatt Dr. Cs. J.-nek a Budapest VIII. József krt. 70. II. emelet 3. szám alatti lakcímét fiktívvé nyilvánította. A panaszos beadványa szerint Dr. Cs. J. a lakcím megszüntetésére vonatkozó határozatban foglalt kötelezettségének 1996. június 21-éig nem tett eleget.

Alkalmazott jogszabályok

1992. évi LXVI. törvény  a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, 

4. § (1) A törvény hatálya alá tartoznak a Magyar Köztársaság területén élő magyar állampolgárok, bevándorolt és menekültként elismert személyek.
(2) A külföldön élő magyar állampolgárok akkor tartoznak a törvény hatálya alá, ha – a magyar állampolgárságuk külön eljárás szerinti igazolása után – kérik adataiknak a nyilvántartásba való felvételét, illetve meglévő adataik további kezelését. Adataikat kérelmükre a nyilvántartásból törölni kell.
(3) E törvény hatálya kiterjed a személyi adat nyilvántartási, az adatkezelési, a lakcímbejelentési eljárásra és – a külföldön élő magyar állampolgárok kivételével – a személyazonosító igazolvánnyal kapcsolatos eljárásra.

5. § E törvény alkalmazása során:
(4) A polgár lakcím adata: bejelentett lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címe (a továbbiakban együtt: lakcím).
(8) A személyazonosító igazolvány: olyan hatósági igazolvány, amely a polgár személyazonosságát és az e törvényben meghatározott adatait közhitelűen igazolja.

26. § (4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet és nem szüntet meg.

29. § (3) A személyazonosító igazolvány tartalmazza a polgár
f) lakcímét, illetve tartózkodási helyének érvényességi idejét;

34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról

34. § (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, a lakcímet a nyilvántartásban "fiktív" jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár valós lakcímét be nem jelenti.

35. § (1) Ha a polgárnak a nyilvántartásban sem lakó-, sem tartózkodási helye nincs, és nem külföldön élő magyar állampolgár, adatait "lakcím nélküli"-ként kezelik. Ebben az esetben az érintett polgár adatait csak az OSZH tartja nyilván.
(3) Ha a polgár okirattal igazolja, hogy a lakásába bejelentkezett személy ténylegesen nem lakik ott, a jegyző a 34. § (3) bekezdés szerint jár el.

147/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól

10. § (1) A személyi igazolványnak a tényleges adatokat kell tartalmaznia. A személyi igazolvány tulajdonosa az adatváltozást nyolc napon belül köteles a bejegyzésre jogosult hatóságnál – az azt igazoló okirat bemutatásával és az adatlap csatolásával – bejegyeztetni. A rendőrkapitányság – a (3) bekezdés kivételével – a személyi igazolvány adataiban bekövetkező valamennyi változás bejegyzésére jogosult.
(2) Adatváltozást csak érvényes személyi igazolványba lehet bejegyezni.
(3) A polgár lakóhelye, illetőleg tartózkodási helye szerint illetékes jegyző jegyzi be a személyi igazolványba a polgár lakcímének változását.
15. § (1) A személyi igazolványt köteles mindenki az e rendeletben foglaltak szerint kiváltani, érvényességét meghosszabbíttatni, illetőleg kicseréltetni és a változásokat bejegyeztetni.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

81. § Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére (ingatlan birtokba adására, lakás kiürítésére stb.) vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg az ingatlan van. Ha nem a végrehajtást elrendelő közigazgatási szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet kell megkeresni.

82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege tízezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.

83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely – az ügy körülményeit figyelembe véve – a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

86. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három év eltelte után nincs helye végrehajtásnak.
(2) A végrehajtás elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja.

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről

10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
(2) Ha a szabálysértés azzal valósul meg, hogy az elkövető valamely helyzetet, állapotot nem szüntetett meg, az elévülés mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.

29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
(2) Az (1) bekezdésben említett szabálysértési hatóság hatáskörébe utalt ügyekben másodfokon a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője jár el.

32. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértés miatt
első fokon a rendőrkapitányság,
másodfokon a megyei és a budapesti rendőr-főkapitányság jár el.

39. § (1) Az eljárásra általában az elkövető állandó lakóhelye szerinti szabálysértési hatóság illetékes.
(2) Ha az eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, a szabálysértési ügyben az elkövető tartózkodási helye, munkahelye, vagy az elkövetés helye szerint illetékes szabálysértési hatóság is eljárhat.

42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
(2) A feljelentést – ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik – bármely szerv vagy személy megteheti.

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet egyes szabálysértésekről

3. § (1) Aki a lakcímbejelentésre előírt rendelkezéseknek nem tesz eleget, úgyszintén aki a lakónyilvántartókönyv vezetésére vonatkozó kötelességét megszegi,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) A lakcímbejelentésre előírt rendelkezések megszegése miatt a rendőrség, valamint a helyi önkormányzat képviselőtestülete hivatalának ügyintézője helyszíni bírságot szabhat ki.

Az érintett alkotmányos jog

- jogállamisághoz fűződő jogbiztonság [Alkotmány 2. § (1)]

A vizsgálat megállapításai

Dr. Csné dr. P. Á. beadványával kapcsolatban az alábbiakat állapítottam meg.

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (4) bekezdése értelmében - mivel a lakcím megszüntetésére vonatkozó államigazgatási ügyben több mint egy évvel a panasz beadása előtt született jogerős határozat - nincs hatásköröm eljárni. A panaszos az első fokú határozatot hozó jegyzőnél jelezheti azt,  hogy a V-2855/1993. számú határozatot a kötelezett nem hajtotta végre és ebben az esetben a jegyző bírsággal kényszerítheti ki a határozat végrehajtását, ami többször ismételhető. Amennyiben a határozat végrehajtása időközben elévült, akkor a lakcímbejelentésre vonatkozó rendelkezések megszegése miatt szabálysértési feljelentéssel élhet.

2. A vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy a lakcím megszüntetésére kötelező határozat, amennyiben a kötelezett azt önként nem hajtja végre, a jelenlegi jogi szabályozás alapján nem hajtható végre. Így a személyi igazolvány valótlan adatot tartalmazhat, ami sérti a személyi igazolvány közhitelűségét és ezzel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamisághoz fűződő  jogbiztonság elvével kapcsolatban okoz alkotmányos visszásságot. Az alkotmányos visszásság orvoslása érdekében a következő ajánlással keresem meg a belügyminisztert.
Kezdeményezem, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvényt és végrehajtási rendeletét valamint a személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól rendelkező 147/1993. (X. 26.) Kormányrendeletet vizsgálja felül és tegyen javaslatot olyan módosításra, amely biztosítja a személyi igazolvány adataival összefüggő határozatok végrehajtását és ezáltal a személyi igazolvány közhitelűségét.

Budapest, 1997. július 2.

Dr. Polt Péter