OBH 5513/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eliárás megindítása:

U. I. kecskeméti lakos panaszában azt sérelmezte, hogy telekalakítási kérelmére hozott engedélyező határozatban az első fokú építésügyi hatóság nem rendelkezett az utca céljára lejegyzett telekrész után fizetendő kártalanításról. Sérelmezte továbbá, hogy külön rendelkezés nélkül az ingatlan-nyilvántartásban a Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzat tulajdonjogát jegyezték be.

Megállapított tényállás:

A panaszos elvi telekalakítási kérelmére az első fokú építésügyi hatóság a 60388/1994. sz. határozatával elvi telekmegosztási engedélyt adott. Feltételül kikötötte, hogy a "A kialakult telkek hátsó telekhatárán lévő 7590 hrsz.-ú utat 16,0 méterre kell kiegészíteni kártalanítási igény lemondásával. A határozat fellebbezés hiányában első fokon jogerőre emelkedett. U. I. a végleges telekalakítási engedély iránti kérelmében a fentebb említett elvi engedély szerint kérte azt megadni.
Az első fokú építésügyi hatóság a telekmegosztási engedélyt a 12443/1995. sz. határozatával megadta, meghatározva az újonnan kialakuló földrészletek helyrajzi számát és területnagyságát. A rendelkezésre álIó megosztási vázrajzon az újonnan kialakuló 7606/3 hrsz. alatti utca művelési ágú ingatlan változás utáni tulajdonosának a Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata van feltüntetve, mely vázrajzot kérelmező aláírt.
A meglévő tulajdonlapon az önkormányzat tulajdonjoga bejegyzésre került.
Jelen esetben a kártalanítási igényéről a kérelmező nem mondott le, abban egyezség sem született.

Alkalmazott jogszabályok:

Az építésügyről szóló többször módosított 1964. évi III. törvény 
	17. § /3/ bekezdése értelmében a közút céljára történő igénybevétel esetében a kártalanításra a kisajátítási kártalanítás szabályait kell alkalmazni, kivéve ha az igénybevételre az érdekeltek kérelmére indított telekalakítási eljárással kapcsolatban került sor és az érdekeltek a kártalanítási igényükről lemondtak.
	10. § /1/ bekezdése alapján ha a telekalakítás folytán a telek területe csökkent, a tulajdonost a telekrészért kártalanítani kell.

A vizsgálat megállapításai:

Mind az elvi, mind a végleges telekmegosztást engedélyező első fokon jogerőre emelkedett határozat megsértette az építésügyről szóló többször módosított 1964. évi III. törvény 17. § /3/ bekezdésében foglaltakat.
Az idézett jogszabályhely szerint a közút céljára történő igénybevétel esetében a kártalanításra a kisajátítási kártalanítás szabályait kell alkalmazni, kivéve ha az igénybevételre az érdekeltek kérelmére indított telekalakítási eljárással kapcsolatban került sor és az érdekeltek a kártalanítási igényükről lemondtak.

Érintett alkotmányos jogok: Alk. 2. § a jogállamiságról

Alk. 13. § /1/ bek. a tulajdonjoghoz fűződő jog

Ajánlás: 

Jelen esetben a kártalanítási igényéről a kérelmező nem mondott le, abban egyezség sem született.

Figyelemmel arra, hogy a törvénysértő határozatok meghozatala óta több mint egy év eltelt az alkotmányos visszásság orvosolását indítványozó kérelem benyújtása óta, s az önkormányzat tulajdonjoga bejegyzésével jóhiszeműen szerzett jogait gyakorolta, a konkrét ügyben indítvány tenni az alkotmányos visszásság megszűntetésére az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése, 17. § /4/ bekezdése alapján nem áll módomban.
Felhívom azonban a törvény 21. §-a alapján a jegyző figyelmét arra, hogy a jövőben hasonló, az alkotmányos jogokat veszélyeztető törvénysértések elkerülésére fokozottan ügyeljen, ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, s arról 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1996. november 26.

Dr. Polt Péter