OBH 5463/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

	Székesfehérvár, Május 1. Általános Iskola bezárásával kapcsolatban érkezett panasz az állampolgári jogok országgyűlési biztosához az érintett tanulók és szüleik képviseletében.
	A vizsgálatot a művelődéshez való jog sérelmének veszélye miatt indítottam meg és tájékoztatást kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

	Panaszosok előadták, hogy Székesfehérvár Megyei Jogú Város Közgyűlése 1996. május 15-én határozatot hozott több általános iskola bezárásáról. Panaszosok álláspontja szerint a döntés kiszolgáltatott helyzetbe hozott több száz családot és olyan választásra kivánja kényszeríteni a szülőket, illetve rajtuk keresztül a gyermekeket, amely megítélésük szerint alkotmánysértő. A testületi döntés, mely 3 általános iskola sorsát kívánja megpecsételi, álláspontjuk szerint szakmai és gazdasági szempontokat tekintve egyaránt megalapozatlan.
	Az érintett szülők, diákok és pedagógusok teljes kizárásával előkészített döntéssel a Május 1. Általános Iskola szülői közössége nem tud azonosulni. Az iskola nagy múltra tekint vissza, közel 500 diákja van, a  továbbtanulási mutatók kedvezőek.
	Panaszosok kompromisszumos javaslatot juttattak el az előterjesztőkhöz és a Képviselő-testület tagjaihoz, de ezeket nem vették figyelembe. Céljuk az volt, hogy egy valóban racionális, a gyermekeknek a lehető legkisebb törést  eredményező programot valósítsanak meg. 
	Javaslataik figyelmen kívül hagyása panaszosok álláspontja szerint arra vezethető vissza, hogy a Május 1. iskolában alkalmazott értékközvetítő és képességfejlesztő program háttérbe szoruljon. Megfelelő garanciák hiányában a Május 1. Általános Iskolát is sújtó döntés egy olyan jövőbe mutató program ellehetetlenülését eredményezné, amely a következő évben bocsátaná ki azokat a végzős osztályait, amelyek a magasabb szintű oktatás számára is elsőként mutatnák meg mindazon értékeket, melyek a program lényegéből fakadnak. Véleményük szerint a program a maga teljességében a jelenlegi körülmények között csak a Május 1. iskola intézményi keretei között, speciális felkészültséggel rendelkező pedagógus kollektíva gondozásában válthatja be a hozzá fűzött reményeket, szakmai elvárásokat. Mindezek alapján hangsúlyozzák, hogy a diákok az általuk választott oktatási program követelményrendszerének megfelelően ne csak elkezdhessék, hanem be is fejezhessék az általános iskolai tanulmányaikat. Amennyiben ez nem teljesülhet, úgy alapvető alkotmányos jogaik megsértésének tekintik az önkormányzat eljárását. 
	Panaszosok álláspontja szerint az iskolabezárás másik oka, hogy az iskolaépület viszonylag nagy forgalmi értékű, jól hasznosítható, és annak értékesítése szerepel az önkormányzat terveiben. 
	A Május 1. iskola tanulóit olyan iskolákba integrálják, ahol az értékközvetítő és képességfejlesztő program szerint oktató nevelőmunkának a személyi és tárgyi feltételei teljes egészében hiányoznak. Aláírásgyűjtést kezdeményeztek, melynek száma a panasz benyújtásakor már  13 ezer aláírás volt, mely bizonyítja, hogy az iskolabezárásokkal az érintett szülők nem értenek egyet.
	Az önkormányzathoz intézett megkeresésemben információt kértem a polgármestertől, jelezve egyidejűleg, hogy a szaktárca államtitkára már a döntés előtt állapotban rámutatott a határozatok törvénysértő voltára. 
	A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője ugyancsak foglalkozott a határozatokkal, felhívta a Közgyűlés figyelmét, hogy az ügyet tűzze ismételten napirendre. Felhívta a Közgyűlés figyelmét arra is, hogy a döntések lakossági közérdeket érintő jellegére tekintettel annak bírósági felülvizsgálatát és a végrehajtás  azonnali felfüggesztését fogja kezdeményezni.
	Ezt követően panaszosok képviselője bejelentette, hogy a Közgyűlés 1996. június 27-én hozott döntésével módosította a korábbi iskolabezárásról szóló határozatát, így a Május 1. iskola és a Szárazréti tagiskola bezárására nem kerül sor. Ezzel egyidejűleg a testület kinyilvánította, hogy a racionalizálási szándékáról továbbra sem mond le, de ezirányú döntéseit az 1996/1997-es tanév zárását követően, valamennyi iskolát érintő külső szakértői átvilágítás eredményeire alapozottan  és helyi népszavazás útján kívánja meghozni.
	Kérésemnek megfelelően Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármestere megküldte a 272/1996. (VI.27.) számú Közgyűlési határozatot, mely a következőképpen szól:
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése megtárgyalta népi kezdeményezés alapján a Szárazréti tagiskola, az Ezredéves Iskola és a  Május 1. Általános Iskolák ügyében hozott 174/1996. (V.15.) sz. Közgyűlési határozat egyes rendelkezéseinek újratárgyalására vonatkozó javaslatot.
A Közgyűlés a 174/1996. (V.15.) sz. határozatnak a 2., 5. és 6. pontjait hatályon kívül helyezi, a határozat 3. pontját hatályában fenntartja

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: gondoskodás... az alapfokú nevelésről, oktatásról, ...

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

3. § (2) Közoktatási intézményt az állam, a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi önkormányzat, az országos kisebbségi önkormányzat, a Magyar Köztársaságban nyilvántartásba vett egyházi jogi személy, továbbá a Magyar Köztársaság területén alapított és itt székhellyel rendelkező, jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, alapítvány, egyesület és más jogi személy, továbbá természetes személy alapíthat és tarthat fenn, ha a tevékenység folytatásának jogát – jogszabályban foglaltak szerint – megszerezte.
(3) Az állam az ingyenes és kötelező általános iskoláról az állami szervek és a helyi önkormányzatok intézményfenntartói tevékenysége, illetve az állami, a helyi önkormányzati feladatellátás keretében gondoskodik.

88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

	Az iskolabezárás tárgyában tervezett előterjesztések ismeretében, még a Képviselő-testület döntésének meghozatala előtt három országgyűlési képviselő beadvánnyal fordult a művelődési és közoktatási miniszterhez, melyre a tárca államtitkára adott választ.
	Lényegében egyetértett a kifejtett aggályokkal. A döntés-tervezetet törvénysértőnek tartotta, mivel nem a közoktatási törvényben meghatározott mértéktől eltérően határozták meg a minimális osztálylétszámot. Az elétérés azonban nemcsak a minimális, de a maximális osztálylétszámtól is eltérést jelentene. Kifejtette továbbá, hogy a közgyűlés csak abban az esetben határozhatja meg a minimális osztálylétszámot, ha garantálni tudja, hogy ezek betartásával az iskola nem kénytelen a törvényben rögzített maximális osztálylétszámot túllépni.
	Önmagában nem törvénysértő, de szakmai szempontból mindenképpen aggályos a Május 1. iskola megszüntetése, hiszen a pedagógiai folyamatot megtörve, egy felmenő rendszerben 7 évfolyamon át működött pedagógiai programot szüntetne meg, egy évvel azelőtt, hogy az első, e program alapján működött osztály az általános iskolát befejezné. A közölt évfolyamonkénti átlagos  osztálylétszámok ráadásul megalapozottá teszik azt a gyanút, hogy a határozati javaslatban rögzíteni kívánt minimális csoportlétszámot éppen erre az iskolára irányozták elő, úgy, hogy az indokolja az iskola megszüntetését. Az államtitkár végezetűl közlölte az országgyűlési képviselőknek küldött válaszában, hogy törvénysértő viszont a Május 1. iskola megszüntetésének módja is, hiszen az előterjesztés szerint 7 tanulócsoport úgy kerülne át egy másik iskolába, hogy ott a 3., a  4., és az 5. évfolyamon az átlagos osztálylétszám rendre túllépné a 27 fős maximális osztálylétszámot.
	Mindezekkel a megállapításokkal egyetértve az önkormányzat álláspontját módosította, így az alkotmányos jogsérelmet saját hatáskörben orvosolta, az iskolabezárások ügyében alaposabb egyeztetés és előzetes vizsgálat után kíván dönteni.
. 	Mindezekre figyelemmel az alkotmányos visszásság csak rövid ideig állt fenn, tekintettel arra, hogy mintegy másfél hónap eltelte után a sérelmes döntést az önkormányzat hatályon kívül helyezte.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzata a jövőben tervezett iskola megszüntetéskor mindenkor tartsa szem előtt a közoktatási törvény előírásait, mind az iskolában alkalmazott műhelymunkák folyamatosságára, mind az osztálylétszámra vonatkozó előírásokra tekintettel.

Kérem A Polgármester Urat, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. december 15.

Gönczöl Katalin