OBH 5424/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása

V. J. a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Pszichiátriai Betegek Otthonának lakója 1996. május 23-i keltezéssel, levéllel fordult az Országgyűlés Emberi Jogi, Kisebbségi és Vallásügyi Bizottságához. A beadványt a bizottság tette át az Országgyűlési Biztos Hivatalához. A levélben írtak alapján feltehető volt, hogy az otthonban megsértik a panaszos személyiségi jogait, továbbá életét is veszélyben érzi. Konkrét esetet nem említett, de kérte, hogy személyesen hallgassák meg. Az eljárást az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993:LIX. tv. (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján megindítottam.

A megállapított tényállás

1996. szeptember 2-án személyesen kerestük meg a panaszost a kiskunhalasi pszichiátriai otthonban.

Az intézeti iratanyag szerint a  panaszos - 1970 és 1977 között - börtönben volt csalás és társadalmi tulajdon sérelmére elkövetett lopás miatt. 1981-ben került az IMEI-be, itt diagnosztizálták pszichiátriai betegségét: hasadásos elmezavarként, majd emiatt leszázalékolták. Pszichiátriai betegsége miatt több ízben vették föl kezelésre pszichiátriai osztályokra. Felvételeit többnyire nem aktív pszichotikus állapotok indokolták, hanem szociális okok. 1988. márciusában a Kiskunhalasi Városi Bíróság 1.P.20091/188-7. számú ítéletével cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte. Ezt követően 1994-ben saját maga kezdeményezte a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alóli felmentését. Az 1994. december 1-jei elmeszakértői vélemény szerint V. J. betegsége hosszabb ideje nem mutatott aktív pszichotikus tüneteket. Akkori pszichés képét az ún. schizoresiduális személyiségzavar jellemezte. Az elmeszakértői vélemény az 1988-as szakértői véleményhez képest javulást állapított meg, a cselekvőképességet korlátozó gondnokság alóli felmentését indokoltnak tartotta. Az intézet véleménye ugyancsak ezt támasztotta alá. V. J. közben a gondnokság alóli felmentésére vonatkozó keresetét visszavonta. 

Az intézet igazgatónője elmondta, hogy a panaszos nagyon értelmes, de nehezen kezelhető beteg. A közösségbe nem illeszkedik be, a foglalkozásokon, munkaterápián nem vesz részt. Néhány betegtársával tartja csak a kapcsolatot. Korábban a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kaskantyúi Otthonában kezelték, onnan került áthelyezésre.

V. J. személyes meghallgatásakor előadta, hogy azért fordult levéllel a bizottsághoz, mert az intézetben rendszeresen büntetik. Ha nem vesz részt a reggeli tornán, az automatikusan kimenő megvonással jár. Nem tudott pontos eseteket mondani a kimenő megvonásra, mivel nem is szívesen hagyja el az intézetet. Tudatában van annak, hogy elrontotta az életét, és számára az egyetlen lehetőség az intézeti gondozás. Nem szívesen szembesül a külvilággal. Úgy ítéli meg, hogy hátrányos helyzetben van, mivel nem dolgozik. Panaszaival érdemben nem foglalkoznak.  Életét azért érzi veszélyben, mert kilátástalannak tartja és attól fél öngyilkosságot fog elkövetni. Az utóbbi időben megrémisztette, hogy az osztályon, ahol őt kezelik, hálóságyat helyeztek el, úgy gondolja büntetési célzattal. Ugyancsak azt feltételezi, hogy felbontják a leveleit, mivel egy levelet felbontva kapott meg.

V. J.  elmeállapotát a vizsgálat - a panaszos korábbi diagnózisai és a vele folytatott beszélgetés alapján - ún. határeseti személyiségzavarnak (bordeline syndroma) diagnosztizálta. A vizsgálat idején valószínűleg depressziós fázisban volt. Erre utalt a panaszosnak az öngyilkossággal való fenyegetőzése is.

Kérésünkre az intézet rendelkezésünkre bocsátotta az otthon 1993. április 1-jétől hatályos házirendjét, mely az alábbi szabályozást tartalmazza. 
"Reggeli torna: (III.-IV.-V.-VI. osztály) 7.15-kor az udvaron"
"A fegyelemsértések elbírálására az intézetben az Érdekképviseleti Fórum működik,...
"Azok akik az intézet rendjét, fegyelmét nem tartják be, magukra nézve nem tartják kötelezőnek, a házirendet megszegik, összeférhetetlenek, azokkal szemben a következő büntetés alkalmazható:
a./ Szóbeli figyelmeztetés
b./ Feddés
c./ Kimenő megtagadás
d./ Zsebpénz, vagy egyéb kedvezmény megvonása határozott időre, legfeljebb 3 hónapra
e./ Javaslattétel a felügyeleti szerv felé a kizárásra, vagy más intézetbe való áthelyezésre."
" A fórum hatásköre:
Kizárólag a gondozottakra vonatkozik, illetve terjed ki. Azok akik az intézet házirendjét, fegyelmét nem tartják be, magukra nézve nem tartják kötelezőnek, megszegik, összeférhetetlenek, azokkal szemben a házirendben ismertetett büntetés alkalmazható."

Az alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról

98. § (1) A jogosult és hozzátartozója a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) A jogosult vagy hozzátartozója panaszával az intézmény fenntartójához fordulhat, ha a panasz kivizsgálására jogosult határidőben nem intézkedik, vagy az intézkedéssel nem ért egyet.

99. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény fenntartója köteles meghatározni az intézményi jogviszonyban állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum (a továbbiakban: érdekképviseleti fórum) megalakításának és tevékenységének szabályait.
(4) Az érdekképviseleti fórum dönt az elé terjesztett intézményi panaszokról, továbbá intézkedéseket kezdeményezhet a beutaló, a fenntartó helyi önkormányzatnál, az intézmény ellenőrzését ellátó hatóságnál, illetőleg más, hatáskörrel rendelkező szervnél.
(5) Az érdekképviseleti fórum működésének részletes szabályait a házirend tartalmazza.

2/1994. (I.30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

2. § (2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.

51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja – a fogorvosi ellátás kivételével – a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.

55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.

73. §  (2) A szenvedélybetegek, valamint a pszichiátriai betegek otthonából való eltávozást – ha annak időtartama a 24 órát meghaladja – az intézmény vezetője az intézmény orvosa véleményének figyelembevételével engedélyezi.

Az érintett alkotmányos jogok 

- jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonsághoz való jog [Alkotmány 2. § (1)]
- a szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]
- legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1)].

A vizsgálat megállapításai

Az intézmény házirendjének áttanulmányozása után, valamint a panaszos és az intézmény igazgatónőjének meghallgatása alapján megállapítottam, hogy az otthonban az érdekképviseleti fórum a gondozottak "fegyelemsértésének" elbírálását is végzi. Az a tény, hogy a házirend szerint az érdekképviseleti fórum a betegek érdekvédelme mellett mintegy fegyelmi ügyekben eljáró szervként is működik - ennek keretében meghatározott büntetéseket szab ki - ellentétes az 1993:III. tv. 98. és 99. §-aival. Ez az otthon gondozottai tekintetében az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonság sérelmével összefüggő alkotmányos visszásságot jelent.

Az Alkotmány 55. § (1) bekezdésében biztosított  szabadsághoz és személyi biztonsághoz való joggal kapcsolatban okoz alkotmányos visszásságot a kimenő megvonására vonatkozó rendelkezés a házirendben, mivel azt nem a beteg állapotának függvényében, hanem büntetési formaként  szabályozza. Hasonlóképpen a szabadsághoz és személyi biztonsághoz való joggal kapcsolatos alkotmányos visszásság az, amikor a házirend mindenkire kötelező jelleggel írja elő a reggeli tornát és annak elmulasztását - például kimenő megvonással - szankcionálja.

A 2/1994. (I.30.) NM rendelet 55. §-a szerint a bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja - többek között - a személyre szabott bánásmódot. Ez utóbbi a megállapított tényállás és a panaszos elmondása szerint V. J. esetében nem valósul meg. Mindez panaszos számára a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog sérelmét jelenti.

Ajánlások

1. A vizsgálat megállapításai alapján - az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglalt hatáskörömben - javaslom a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kiskunhalasi Pszichiátriai Otthona vezetőjének, hogy a megállapított alkotmányos visszásságok orvoslására kezdeményezze a fenntartónál a házirend jogszabályi előírásoknak megfelelő módosítását, továbbá haladéktalanul intézkedjen az alkotmányos jogokat sértő gyakorlat megszüntetéséről.

2. Kezdeményezem továbbá az otthon igazgatónőjénél, hogy az otthonban foglalkoztatott pszichiáterrel együtt gondoskodjanak a mentálhigiénés ellátás keretében a betegek - így különösen V. J. - személyre szabott bánásmódjának biztosításáról.

Budapest, 1996. szeptember 30.

Gönczöl Katalin