OBH 5414/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

D. I. panasszal fordult az országgyűlési biztos hivatalához. Beadványában sérelmezi, hogy 14,05 AK értékű részarányként aranykoronában nyilvántartott földjét a földkiadási eljárás során még nem kapta meg.

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el.

Az ügyben megkerestem az FM Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Földművelésügyi Hivatalát (Hivatal) tájékoztatás céljából, valamint panaszost  adatok és iratok megküldése céljából.

Megállapított tényállás

Panaszos állítása szerint szüleitől öröklés címén szerzett 14,05 AK értékű résztulajdonnal rendelkezik, mely aranykoronában nyilvántartott részaránytulajdonát a Földkiadó Bizottság részére nem  nevesítette.
Az iratokból megállapítható, hogy panaszos földkiadás ügyében megkereste a Földkiadó Bizottságot, a megyei főügyészt, az FM Hivatalt, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárát, azonban megkeresése nem járt eredménnyel.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa 1997. március 10-én kérte panaszostól adatok, iratok megküldését, panaszos azonban a megkeresésre nem válaszolt.

Az országgyűlési biztos 1997. január 15-én kelt megkeresésére a Hivatal, panaszosnak küldött 1997. február 1-jén kelt válaszlevele csatolásával lényegében arról adott tájékoztatást, hogy az 1993. évi II. törvény 9/B. §-a szerint a megszűnt földkiadó bizottságok feladatait az FM hivatalok veszik át. A földkiadási eljárás átvételével járó személyi és dologi feltételek megteremtése jelenleg folyamatban van, várhatóan rövid idő alatt befejeződik, és így a földkiadási eljárás folytatódhat.

Mivel a hivatal a földkiadási eljárást - panaszos ügyében 1997. február 19-én kelt tájékoztatása óta - nem fejezte be, ezért az országgyűlési biztos ismételten megkereste a Hivatalt.

A hivatal az ismételt megkeresésre adott válaszában egyebek mellett kifejtette, hogy panaszos nővére  balkányi 15/3337. számú Tsz. külön lapon 14,05 AK értékű, ajándékozás címén szerzett  részaránytulajdon  van bejegyezve. A részarány kiadására várhatóan 1998. I. negyedévében kerül sor.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi II. törvény 4/B. §-ának (6) bekezdése rögzíti, hogy "Az FM Hivatal a közgyűlés felkérése, illetőleg az (1) bekezdés b) pontja szerinti határozat kézhezvételét követően haladéktalanul megkezdi a földkiadást és egy éven belül végrehajtja."
A törvény 4/B. §-ának (6) bekezdése egyéves ügyintézési határidőt ír elő az FM Hivatal részére az e bekezdésben megjelölt esetekre. 

A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése pedig úgy szól, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."

A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "Az FM Hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."

A (3) bekezdés pedig kimondja, hogy "A Földkiadó Bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM Hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM Hivatal gondoskodik." 

Az 1993. évi II. törvény - a 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében meghatározott határidőig a Földkiadó Bizottságok által még jogerős határozattal le nem zárt folyamatban lévő földkiadási ügyeket a 9/B. §-ának rendelkezéseivel áttenni rendeli az FM Hivatalhoz anélkül, hogy ezek elintézésére határidőt állapítana meg. 

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése pedig kimondja, hogy érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

Az Áe. 15. §-ának (3) bekezdése rögzíti, hogy "Az eljáró államigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja".

Mivel sem kormányrendelet, sem az 1993. évi II. törvény - a törvény 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt esetekre - ügyintézési határidőt nem állapít meg, ezért az említett esetekre az Áe. 15. §-ának (1) és a (3) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni. 

A Hivatal pedig a hozzá áttett ügyet nem bírálta el, érdemi határozatot nem hozott annak ellenére, hogy az Áe. 4. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyekben illetékességi területén köteles eljárni. 

Érintett alkotmányos jog

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában elvi éllel szögezte le:
"Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt - még a kérelemre indult eljárásokban sem - az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát - a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán - kikényszeríthesse.
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények - kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai - csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé."

A Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésre álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva az ügyintézési határidő meghosszabbítása iránti intézkedést is mellőzve - nem bírálta el, nem hozott érdemi határozatot, megsértve ezzel a Magyar Alkotmány 2. § 1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét, s ezáltal alkotmányos visszásságot idézett elő. 

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében következő ajánlást teszem:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az FM Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét; a konkrét ügyben az elsőfokú eljárás haladéktalan lefolytatására, érdemi határozat meghozatalára. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét tájékoztattam. 

Budapest, 1997. december 1.

Gönczöl Katalin