OBH 5367/1996, OBH 5371/1996, OBH 5373/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

	Panaszosok az országgyűlési biztos általános helyetteséhez intézett beadványukban Debrecen város Polgármesteri Hivatalának eljárását sérelmezték. Mindhárom ügyben vendéglátó ipari egység üzemeltetése miatt nyújtottak be panaszt a polgármesteri hivatalnál. A panaszban leírták, hogy az önkormányzat a társasházuk udvarában lévő vendéglátó ipari egységek működési engedélyét úgy adta ki, hogy a lakók hozzájárulását nem kérte, ami véleményük szerint ellentétes a vonatkozó jogszabályokkal. Az egységek üzemeltetése ugyanakkor nagy zajjal és szemeteléssel jár, zavarva ezzel a lakók nyugalmát. Az országgyűlési biztoshoz intézett panaszukban sérelmezték, hogy ügyükben az önkormányzat érdemi intézkedést nem tett.  
	A fenti panaszok alapján az országgyűlési biztos a jogállamiság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

1. OBH 5367/1996 sz ügyben:

	A debreceni Piac utcában működő Loki Club Söröző elleni bejelentésükben a lakók a működés jogosságát és a nyitvatartás idejét kifogásolták. A polgármesteri hivatal Vállalkozási Csoportja a bejelentés alapján helyszíni vizsgálatot folytatott le, melynek során megállapította, hogy az egység az engedély előírásainak megfelelően 22 órakor bezár.  Ezt követően a panaszosok ismételt bejelentést tettek a polgármesteri hivatalnál. Ezután ismételt helyszíni ellenőrzésre került sor, melynek során újból azt állapították meg, hogy az egység a 22 órai zárórát betartja, erről panaszosokat is tájékoztatták. A polgármesteri hivatal a bejelentéseket követően megkereste a Városi Rendőrkapitányságot és kérte, hogy fokozottabban ellenőrizze a helyszínt. A megtett intézkedéseket követően ismételt bejelentés az ügyben nem érkezett a polgármesteri hivatalhoz, ezért az eljárást megszüntették, erről azonban határozatot nem hoztak.

2. OBH 5371/1996 sz. ügyben:

	A debreceni Péterfia bisztró működésével kapcsolatban a polgármesteri hivatalhoz intézett lakossági panasz a non-stop üzemelést és a folyamatos zeneszolgáltatást kifogásolta. A Vállalkozási Csoport ebben az esetben is végzett helyszíni vizsgálatot melynek során megállapította, hogy az egységben zeneszolgáltatás nincs, az 22 órakor bezár. A helyszíni vizsgálat előbbi megállapításai alapján a Vállalkozási Csoport az 58.661/3/1996. számú határozatával az eljárást megszüntette. A megszüntető határozatot a lakók megfellebbezték. A Közigazgatási Hivatal a másod fokú eljárásban a határozatot megsemmisítette és új eljárásra utasította az első fokú hatóságot. Az ismételt eljárásban kötelezték az üzemeltetőt, hogy műszaki megoldások alkalmazásával csökkentse a zajemissziót, és ennek elvégzéséig megtiltották a hangosító berendezések használatát. A Közigazgatási Hivatal ezt a határozatot is megsemmisítette és új eljárásra utasított. Az új eljárásban a polgármesteri hivatal az adott esetre vonatkozó jogi szabályozás hiánya miatt a Környezetvédelmi Minisztérium állásfoglalását kérte. A Minisztérium elismerte a joghézag létét és ugyanakkor utalt arra is, hogy az új zaj- és rezgésvédelmi jogszabályban rendezni fogják a problémát. A joghézag létéről tájékoztatták panaszosokat is

3. OBH 5373/1996 sz. ügyben:

A debreceni piac utcai bárral kapcsolatos lakossági bejelentés a bár riasztóberendezésének működésére vonatkozott. A bejelentést követően a Főépítészi Iroda Környezetvédelmi Csoportja tett intézkedést, ami után újabb bejelentés nem érkezett, így az ügyet lezártnak tekintették.

Alkalmazott jogszabályok:

1. A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet:

5. § Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg.

2. Az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986 ÉVM rendeletet hatályon kívül helyező 46/1997 (XII. 29.) KTM rendelet:

5. § (1) Az építtető az építési, bontási, fennmaradási és a rendeltetés-módosítási (a továbbiakban: építési) jogosultságát a következő okiratokkal igazolhatja:
a) saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében
aa) a rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenységek esetén az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatával,
ab) jogerős hagyatékátadó végzéssel,
ac) jogerős és végrehajtható bírósági vagy államigazgatási határozattal, illetőleg
ad) a tulajdonjogának megszerzéséről szóló (ügyvéd által ellenjegyzett) szerződéssel,
ae) haszonélvezettel terhelt ingatlan esetében a haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel;
b) idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében az a) pontban meghatározottakon túlmenően
ba) az ingatlannal rendelkezni jogosult(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel, illetőleg
bb) a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal;
c) közös tulajdonban álló ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetében – az a) pontban meghatározottakon túlmenően – a tulajdonostárs(ak) hozzájáruló nyilatkozatával vagy az ezt pótló bírósági ítélettel;
d) társasházi tulajdon esetében az erről szóló külön jogszabályban meghatározottak szerint.
(2) Az építésügyi hatósági engedélyekről értesítendők közül az építési tevékenységgel érintett ingatlannal közvetlenül szomszédos – közös határvonalú (telekhatárú) – építési telekkel (ingatlanokkal) rendelkezni jogosultak adatait (név, lakcím, székhely stb.) a tényállás tisztázásának keretében az építésügyi hatóság hivatalból – az illetékes földhivatal megkeresése útján – szerzi be.
(3) Az elvi építési engedély kiadása esetében a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően a határozattal érintett ingatlannal rendelkezni jogosultak adatait is az építésügyi hatóság szerzi be.
 (4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott adatokat az illetékes földhivatal az Áe. 10. §-ában meghatározott határidőn belül köteles megküldeni az építésügyi hatóságnak. Ezen határidő az Áe. 15. § (5) bekezdése alapján nem számít bele az Étv. 34. § (5) bekezdésében meghatározott ügyintézési határidőbe.

6. § (1) Az Étv. 52. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott esetekben eljárni illetékes építésügyi hatóság a települési önkormányzat, illetve a fővárosban – a fővárosi önkormányzati rendeletben meghatározott esetekben – a fővárosi önkormányzat részére az építésügyi hatósági engedélyek megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozat egy példányát megküldi.
(2) Amennyiben a települési önkormányzatnak a részére megküldött (1) bekezdés szerinti határozattal szemben jogszabályon alapuló véleményeltérése van, úgy véleményét – a határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül – az eljárt építésügyi hatóság útján, annak felettes szervének küldheti meg felügyeleti intézkedés kérése céljából.

3. Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997 (I.22.) Kormányrendelet:

3. § (1) A kereskedő az üzlet működési engedélyének (a továbbiakban: működési engedély) kiadását az üzlet helye szerint illetékes település (község, város, megyei jogú város, fővárosi kerület) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kérheti.
(2) A működési engedély kiadási kérelemhez a kereskedőnek csatolnia kell: a kereskedelmi tevékenység végzésére jogosító okirat, az üzlethelyiség használatára való jogosultságot igazoló okirat hiteles másolatát, továbbá a 4. § szerinti előzetes szakhatósági hozzájárulásokat, valamint, ha a tevékenység gyakorlását jogszabály más hatóság engedélyéhez is köti, az engedély hiteles másolatát.

18. § (1) A jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
(2) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

4. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény:

42§ (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai:

1. A megállapított tényállás című részben leírt két esetben, az OBH 5367/1996 és az OBH 5373/1996 számú ügyekben a Debreceni Polgármesteri Hivatal illetékes csoportja nem hozott határozatot az eljárás megszüntetéséről. Az Áe. vonatkozó szakasza szerint  közigazgatási szerv nem csak az ügy érdemében, hanem az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben is köteles határozatot hozni. Ebbe a körbe tartozik az eljárás megszüntetése is. Így amikor a polgármesteri hivatal illetékes csoportja az eljárás megszüntetéséről nem hozott határozatot, a jogállamiság sérelmével járó alkotmányos visszásságot idézett elő, ami egyúttal panaszosok oldaláról a jogorvoslati jog sérelmét eredményezte.

2. Az OBH 5371/1996 sz. panasszal kapcsolatban megállapítható, hogy a panasz keletkezésekor hatályos jogszabályok, így az építési és használatbavételi engedélyezésről szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet valamint az üzletek működéséről szóló 6/1990. (IV.5.) KEM rendelet, nem kellően rendezték az ilyen és hasonló eseteket, amelyből kifolyólag előfordulhatott, hogy a hatóságok a lakosság érdekeivel ellentétes, de mégis törvényes intézkedéseket tettek. Az azóta hatályba lépő új jogszabályok - az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII.29.) KTM rendelet és az üzletek működéséről szóló 4/1997. (I.22.) Kormányrendelet - a lakosság érdekeit jobban figyelembe véve, részletesen meghatározzák a társasházak  helyiségeiben kialakítandó üzletek létrehozásának feltételeit, szükségessé téve a lakók hozzájárulását, valamint a települési önkormányzat véleményezését.
Az új jogszabályok és a zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983 MT rendelet együttes alkalmazása, ezen túlmenően az ilyen esetekben igénybe vehető birtokvédelmi eljárás kellő védelmet biztosít az állampolgárok egészséges környezethez való joga tekintetében, ezért a fenti esetben alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

Ajánlás:

A fentiekben megállapított alkotmányos visszásságok orvoslására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-a alapján a következő ajánlást teszem:

Az OBH 5367/96 és az OBH 5373/96 sz. panaszokkal kapcsolatban felkérem a települési önkormányzat jegyzőjét, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárás megszüntetéséről hozzanak határozatot, és erről a lakókat tájékoztassák. 

Budapest, 1998. április

Dr. Polt Péter