OBH 5314/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte, hogy szomszédja, Sz. Ferenc zaklatásai miatt és különböző bűncselekmények - lopás, rongálás - miatt tett feljelentései és bejelentései ügyében a rendőrség nem tett meg mindent a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az elkövető felderítése érdekében. Sérelmezte továbbá, hogy telefonvonalának illegális használatával kb. 69 ezer forint kárt okoztak neki, illetve a MATÁV Rt. nem biztosította telefonvonalának titkosságát és védelmét.
	A beadvány alapján az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
(2) Az eljárásban részt vevő személyek az e törvényben meghatározott esetekben és módon kötelesek és jogosultak a bizonyításban közreműködni.
(3) A büntetőeljárásban szabadon felhasználható minden olyan bizonyítási eszköz és bizonyíték, amely a tényállás megállapítására alkalmas lehet; a hatóságok ezeket egyenként és összességükben szabadon értékelik, és ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
c) a feljelentett cselekményt már jogerősen elbírálták.
129. § (1) A nyomozás megtagadásáról a nyomozó hatóság, a Btk. 22. §--ának e) pontjában meghatározott büntethetőséget kizáró ok, a Btk. 32. §- ának d) pontjában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok fennállása esetén, illetőleg ha a feljelentést az ügyésznél tették, az ügyész határoz. A nyomozást megtagadó határozatot közölni kell a sértettel, továbbá azzal, aki feljelentést tett, vagy magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a cselekményt már jogerősen elbírálták.
140. § (1) A nyomozás megszüntetéséről a nyomozó hatóság, a Btk. 22. §-ának e) pontjában meghatározott büntethetőséget kizáró ok, illetőleg a Btk. 32. §-ának d) pontjában meghatározott büntethetőséget megszüntető ok fennállása esetén az ügyész határoz.
(2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.
(3) A hatóság határozata vagy intézkedése elleni panasznak – ha e törvény kivételt nem tesz – nincs halasztó hatálya. Kivételesen indokolt esetben a hatóság a határozat vagy az intézkedés végrehajtását a panasz elbírálásáig felfüggesztheti.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt – határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték – értesíteni kell.
(8) A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta. 

1992. évi LXXII. törvény a távközlésről
12. § (1) A közcélú szolgáltató az előfizetői szerződést – a (3) bekezdésben említett felszólítást követő tizenöt nap elteltével – azonnali hatállyal felmondhatja, ha az előfizető
(5) Ha az előfizető a szolgáltató által követelt díj összegszerűségét vitatja, a szolgáltatónak kell bizonyítania, hogy a díj számlálása, továbbá megállapítása helyes volt.
(6) A közcélú előfizetői szerződésből eredő igények egy év alatt évülnek el.

5/1969. (VII. 12.) KPM rendelet a Távbeszélőszabályzat kiadásáról
Melléklet az 5/1969. (VII.12.) KPM rendelethez  

39. § A díjak befizetése
(1) Az előfizetési díj, továbbá az áramkör és a kapcsolási szám tartalékolásáért járó díj előre, a helyi és a távolsági beszélgetések, valamint az egyéb szolgáltatások díja utólag esedékes.
(4) A számla összege ellen a kiállító távközlési szolgáltató szervnél a számlán feltüntetett befizetési határidőn belül a halasztó hatályú felszólalással lehet élni. A döntésről a távközlési szolgáltató a felszólalót írásban értesíti. A számla összegét a döntés kézbesítésétől számított két nap alatt be kell fizetni. 
(5) Számlamásolat kiállításáért a Díjrendeletben meghatározott díjat, a távolsági beszélgetések (hitelezett táviratok) díjáról készült részletes másolatáért ezen felül részletezési díjat is kell fizetni. 
(9) A távközlési szolgáltató a díjfelszámításra vonatkozó okiratokat általában egy évig őrzi, azután megsemmisíti. 
40. § (1) A távközlési szolgáltató a tévesen felszámított és beszedett díjat és szerelési költséget az esedékesség napjától számított egy éven belül jóváírja vagy visszatéríti. 

Megállapított tényállás:
	A vizsgálat keretében a rendőrségtől beszerzett bűnügyi iratok tanulmányozása és a panaszostól kapott  információk alapján  a következőket állapítottuk meg:
	A panaszos 1995 és 1996 években több feljelentést tett a Debreceni Rendőrkapitányságon részben ismeretlen tettes, részben Sz. Ferenc nevű haragosa ellen. A feljelentések garázdaság, rongálás, lopás és fenyegetés miatt történtek. A vizsgálat során a 4233/1995. bü., 4928/1996. bü. és a 9442/96. bü. számú  ügyiratokat a rendőrség megküldte, a 6330/1995. bü. számon iktatott ügyben a nyomozás megszüntető határozatot a panaszos bocsátotta rendelkezésünkre. Panaszához mellékelte a MATÁV Debreceni Igazgatóságával folytatott levelezését, valamint több fenyegető, névtelen levelet. Beadványa szerint konfliktusai akkor kezdődtek, amikor Sz. Ferenccel haragos viszonyba került.
	A panaszos 1995. június 10-én a MATÁV-tól 69.000 forintos telefonszámlát kapott, amellyel kapcsolatban feltételezte, hogy azt telefonvonalának illegális használata útján  Sz. Ferenc okozta. Telefonnal 1994. decemberétől rendelkezett, de már az 1995. márciusi számlával is voltak problémái. Reklamációja alapján tartozását a MATÁV Rt. részben elengedte, majd 1996. március 20-án teljes egészében jóváírta számára.
	A panaszos feljelentéseivel kapcsolatban a következő intézkedésekre került sor:
	1995. május 11-én a lépcsőházi kapcsolószekrény feltörése és az abban lévő telefonvezetékének elvágása miatt tett feljelentést, amelyet 4233/1995. bü. számon iktattak. A rendőrség helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapították, hogy a vezetéket korábban vágták el, az ügyben kár nem keletkezett, ezért a nyomozást bűncselekmény hiányában megszüntették. 
   	A 6330/1995. bü. számú ügyben a panaszos lopás miatt tett feljelentést, mert 1995. július 16-án észrevette, hogy a kapcsolószekrénye fel van törve és az abban lévő telefonvezeték megcsapolása és a vonal illegális használata miatt 69 ezer forintos számlát kapott a MATÁV-tól. A rendőrség a nyomozást megszüntette, mivel az elkövető kilétét nem sikerült megállapítani.
	1996. május 28-án ismételten feljelentést tett lopás miatt (4928/1996. bü.), mert ismeretlen tettes az előző feljelentéseiben említett kapcsolószekrényen lévő lakatot levágta és az áramot lopja. Gyanúját arra alapozta, hogy az elektromos fogyasztásmérők ebben a szekrényben voltak elhelyezve a telefonvezetékekkel együtt. Későbbi meghallgatása során az áramlopásról szóló bejelentését visszavonta és azt állította, hogy haragosa a szekrényben lévő telefonvezetéket megcsapolta és így az ő vonalát használja, amivel korábban már kb. 65 ezer forint kárt okozott, amelyet neki kellett törlesztenie. A rendőrség az áramszolgáltatótól (TITÁSZ) és a MATÁV-tól beszerezte egy évre visszamenően a fogyasztásra vonatkozó számlákat, illetve a telefon használatára vonatkozó tételes kimutatásokat. Megállapították, hogy a panaszos állításai nem felelnek meg a valóságnak, áramlopás a sérelmére nem történt, telefonhívásait saját maga eszközölte - ezt utóbb a panaszos is elismerte - a havonként számlázott díjakban jelentős eltérések nincsenek. Az ügyben a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadták.
	1996. szeptember 12-én garázdaság miatt tett feljelentést haragosa ellen (9442/1996. bü.), mert állítása szerint postaládájába fenyegető leveleket és egy késpengét dobott, illetve lakóházuk tetejéről üvegpalackokkal dobálja őt és V. József nevű szomszédját. Tanúkihallgatása során a névszerinti gyanúsítást visszavonta és kérte az eljárás mielőbbi befejezését, mivel "betegsége nem engedi meg, hogy továbbra is a rendőrségre járjon". Az ügyben meghallgatott tanúk nem erősítették meg a panaszos által feljelentett cselekményeket. Sz. Ferenc meghallgatása során elmondta, hogy a panaszos és V. József már nyolc esetben jelentette fel a fenti cselekmények miatt és nem mer kimenni az utcára állandó fenyegetéseik miatt. A rendőrség a nyomozást megszüntette, mert az elkövető kilétét nem sikerült megállapítani.
	Az eljárások iratai alapján megállapítható, hogy a rendőrség minden esetben felvette a panaszos feljelentéseit és azokban késedelem nélkül intézkedett. A büntetőeljárás szabályai szerint a hatóságok szabadon mérlegelik a rendelkezésre álló bizonyítékokat és az ügyeket ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el. Az országgyűlési biztosnak nincs arra lehetősége, hogy a Be.-ben szabályozott bizonyítási eljárást maga folytassa le. Mivel a panaszos ügyeiben az eljárási jogszabályokat a hatóság szem előtt tartotta, jogsértés nem volt megállapítható.
	Ugyanakkor az országgyűlési biztos azt is vizsgálta, hogy a nyomozóhatóság számára biztosított mérlegelési jogkör alkotmányos határait nem lépték-e túl. A vizsgálat azonban erre vonatkozóan sem tárt fel olyan körülményt, amely alkotmányos visszásságra utalna, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1997. október

Dr. Polt Péter