OBH 5274/1996. 5277/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Debrecen, Kartács u. 21. illetve 23. szám alatti HM rendelkezésű szolgálati lakások bérlői fordultak kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az állampolgári jogaik védelmében.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során bekértem a Honvédelmi Miniszter állásfoglalását is.

A beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás

M. László - jelenleg nyugállományú mérnök-ezredes - 1986-ban a debreceni helyőrség parancsnokaként 6 db. szolgálati lakás felépítésére kapott engedély, melyből 4 db. lakás a Sántha K. u.-ban, 2 db. pedig a Kartács u.-ban ikerházként épült fel. A lakásokat magasabb parancsnoki beosztású személyek, köztük panaszosok részére utalták ki. Az épületeket más szervek kezelésében lévő telkeken építették, és elkészültük után a négy lakásos épület a Debreceni Ingatlankezelő Vállalat kezelésébe, majd az 1991. évi XXXIII. törvénnyel az önkormányzat tulajdonába került. A kartács utcai lakások megépítésüktől a HM kezelésében voltak.

1994-ben a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény hatályba lépését követően mind a hat lakás bérlője bejelentette vásárlási szándékát, melyhez miniszteri jóváhagyást kértek, de azt a miniszter a helyőrség szűkös lakásállományára tekintettel elutasította.

A négylakásos épület-együttes bérlői, az önkormányzati tulajdonú ingatlanra, annak elidegenítésre kijelölését követően ismételt kérelmet nyújtottak be, kérve a szolgálati jelleg törlését. A helyőrség parancsnokának a kérelmet támogató javaslatára a honvédelmi miniszter a szolgálati jelleg törlésére az engedélyt méltányosságból megadta.

A Kartács u. 21. és 23. sz. alatti lakások bérlői, M. László nyá. mk. ezredes, és L. János alezredes az 1994 -es kérelmét követően a rendelkezésemre bocsátott iratok szerint újabb kérelmet a honvédelmi miniszterhez nem nyújtottak be.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

87. § (1) A fegyveres erők, a rendőrség, az állami tűzoltóság, a polgári védelem, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a vám- és pénzügyőrség, a büntetés-végrehajtás szervei, és a központi költségvetési szerv rendelkezése alatt álló – e szervekkel szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti és egyéb munkaviszonyban, valamint más címen foglalkoztatási jogviszonyban lévők elhelyezéséhez szükséges – lakásokra (ideértve az e szerveket megillető bérlőkijelölési és bérlőkiválasztási jog gyakorlását is) a tevékenység szerint illetékes miniszter – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg:
(többek között:)

k) az állami lakás (helyiség) elidegenítésének szabályait;
l) a lakás elidegenítéséhez való hozzájárulás feltételeit.

6/1994. (IV. 30.) HM rendelet a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról

97. § (1)  Nem idegeníthető el a lakóépület (lakás), ha (...) legfeljebb 6 lakást foglal magába, és a létesítéstől vagy a kezelésbe kerüléstől számított 15 év még nem telt el, kivéve, ha a településen katonai szervezet nem működik, vagy más helységben lévő katonai szervezet lakásellátását nem szolgálja,

(2) A honvédség vezérkari főnökének javaslatára a 96. § és 97. § (1) bekezdés szerinti feltételektől a honvédelmi miniszter méltányosságból eltekinthet és lakóépületet (lakást) elidegenítésre kijelölhet, ha azt nem határozott időtartamra vagy feltétel bekövetkezéséig bérlik."

129. § Az önkormányzat által történő elidegenítéshez a helyi lakásgazdálkodási szerv csak akkor járulhat hozzá, ha a lakás nem esik a 97. § (1) bekezdés a) vagy b) pontjának hatálya alá.

108/B/1992. AB határozat 

Alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható helyzetben levő személyek között tesz a jogalkotó olyan különbségtételt, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. Nem minden személyek közötti jogi megkülönböztetés minősül tehát alkotmányellenesnek.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos által 1986-ban bonyolított lakásépítés során elkészült lakások a rendelet 97. § (2) alapján csak külön eljárásban lefolytatott miniszteri engedéllyel mentesíthetők a rendelet 97. § (1) bekezdésben, illetve a 129. § -ban szabályozott elidegenítési tilalom alól. A Debrecen, Sántha K. u. ..... szám alatti önkormányzati tulajdonú lakóház bérlői a szolgálati jelleg törlésére, a miniszter méltányossági jogkörben hozott döntése alapján engedélyt kaptak, és ezzel a HM lemondott a további bérlőkijelölési jogáról.

Az Alkotmánybíróság a 108/B/1992. AB határozatában rámutatott arra, hogy alkotmányellenes diszkrimináció csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható helyzetben levő személyek között tesz a jogalkotó - vagy adott esetben a méltányossági jogkörben eljáró jogalkalmazó - olyan különbségtételt, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. Tehát nem minden személyek közötti jogi megkülönböztetés minősül alkotmányellenesnek, ha a különbségtétel indoka jogszerű és tárgyszerű.

A miniszter, a korábban valamennyi kérelmezőre vonatkozó elutasító döntését a kérelmezők egy részének újabb kérelme alapján méltányosságból megváltoztatta, és a HM számára kisebb értéket képviselő bérlőkijelölési jogról lemondott, míg a mind állagában, mind polgári jogi megítélésében nagyobb értéket jelentő panaszosok bérlakásaira a korábbi döntését változatlanul fenntartotta.

A fentiek alapján megállapítottam, hogy az épületek elidegenítésre kijelölése során jogellenes diszkrimináció nem történt. A szolgálati lakáshoz, illetve annak megvásárlásához való jog nem egyezik meg a szociális bérlakáshoz, illetve annak megvásárlásához való joggal. Ebben az esetben az elbírálás elsődleges szempontja a szolgálati érdek, és nem a bérlő lakáshoz, főként lakástulajdon szerzéséhez való joga. A miniszteri döntés nem érinti a szolgálati lakás bérletéhez, és a lakásigénynek megfelelő méretű és minőségű lakás vásárlásához való jogot.

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a Honvédelmi Minisztérium eljárása alkotmányos jogot nem sértett, ezért a vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem. 

Budapest, 1996. október 9.

Dr. Polt Péter