OBH 5268/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

A megyei önkormányzat kórházának szolgálati lakására vonatkozó kiürítési felhívás miatt nyújtott be panaszt a lakás korábbi bérlője az Országgyűlési Biztos Hivatalához. 

Továbbá panaszt jelentett be a rendőrkapitányság eljárásával kapcsolatban is az Adatvédelmi Biztoshoz is. Az Adatvédelmi Biztos a kérelmének egy részét hatáskör hiányában áttette az állampolgári jogok biztosának hivatalához. A vizsgálatot a diszkrimináció veszélye miatt indítottam meg, melynek során beszereztem a megyei önkormányzat rendeletét, és az érintett bérbeadó álláspontját. A beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás

Panaszos 1982. X. 11. óta bérlője a szolgálati lakásnak, melyre vonatkozó bérleti jogát a szolgálati viszonyának megszüntetésekor kérte átruházni élettársa javára, aki szintén ugyanott állt szolgálati viszonyban. A Kórház Szociális Bizottsága 1995. március 9-én engedélyezte a bérleti jog átadását az élettárs részére, de csak azzal a kikötéssel, hogy a határozott idejű szerződés 1996. július 12-ét követően nem hosszabbítható meg, mert mind a korábbi, mind a jelenlegi bérlő bérleti jogviszonya meghaladja a hat évet, amit az önkormányzat rendelete szerint már nem lehetett meghosszabbítani.

A határozott idejű szerződés lejártát követően a lakást csereelhelyezés nélkül kötelesek elhagyni. Kiköltözés hiányában jogcím nélküli lakónak minősülnek, akik a jogcím nélküli lakáshasználat kezdetétől számított 7. hónapjától a lakbér kétszeresét, a 13. hónapjától négyszeresét köteles megfizetni.

Panaszos kifogásolta, hogy ismerete szerint a kórház szolgálati lakásaiban több olyan személy lakik, aki nem áll, vagy nem is állt munkaviszonyban a bérbeadóval, illetve akiknek a bérleti jogviszonya a hat évet szintén meghaladja, de az Ő szerződésüket meghosszabbították.

1995. szeptember 4-én közterületi ellenőrként végzett munkája során ismeretlen fiatalok részéről támadás érte, amit a közelben tartózkodó rendőrjárőr is észlelt, és a "támadókat" igazoltatta, majd elengedte. A helyszínen intézkedő rendőröktől az a tanácsot kapta, hogy hivatalos személy elleni erőszak miatt másnap a kapitányságon tegyen feljelentést. A kapitányságon azonban a feljelentését nem vették fel, hanem felhívták, hogy szerezzen be látleletet, és azzal a bíróságra nyújtson be magánindítványt. Az eljárást a Belügyminiszternél kifogásolta, de a rendőrkapitány válaszát nem fogadta el, akinek panaszát válaszadásra továbbították. 

A panasznak e részét adta át dr. Majtényi László adatvédelmi biztos vizsgálatra hivatalomnak.

Az  ügy jogi háttere:

C./ 1993. évi LXXVIII. tv.		a lakások és helyiségek bérletére, valamint az 						elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról

Az  alkalmazott jogszabályok:

1993. évi LXXVIII. tv. (Lt.)

3. § (1) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra a tulajdonos önkormányzat – e törvény keretei között alkotott – rendeletében meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni. (3) Ha az önkormányzati lakás, továbbá a műteremlakás bérlőjének kijelölésére vagy kiválasztására megállapodás, illetőleg e törvény hatálybalépésekor jogszabály meghatározott szervet jogosít fel, az általa megjelölt személlyel kell szerződést kötni. A bérlőkijelölésre, valamint ilyen megállapodás esetén a bérlő kiválasztására jogosult döntése alapján a szerződés határozatlan vagy határozott időre, illetőleg feltétel bekövetkezéséig köthető. A bérlőkijelölésre jogosult a szerződés tartalmára vonatkozóan – ha erre törvény vagy megállapodás felhatalmazza – egyéb feltételeket is előírhat.

19. § (1) Önkormányzati lakás esetén, ahol a törvény a bérbeadó és bérlő jogai és kötelezettségei vonatkozásában a felek megállapodására utal, annak tartalmát a bérbeadó tekintetében önkormányzati rendelet határozza meg. (2) Az önkormányzati rendelet felhatalmazhatja a bérbeadót a megállapodás tartalmának meghatározására.

20. § (1) A lakást jogcím nélkül használó, a jogosult részére lakáshasználati díjat köteles fizetni. A használati díj a lakásra megállapított lakbérrel azonos összeg. (2) A jogcím nélküli használat kezdetétől számított hat hónap elteltével a használati díj emelhető. Ez a rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogcím nélküli használó másik lakásra tarthat igényt. (3) Önkormányzati lakás esetén a használati díj emelésének mértékét és feltételeit önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Bérlőkijelölési jog esetén a használati díj emelésének mértékét a bérlőkijelölésre jogosult határozza meg. A használati díj lakbért meghaladó összege a bérlőkijelölésre jogosultat illeti meg.

23. § (2) A határozott időre szóló, illetőleg valamely feltétel bekövetkezéséig tartó lakásbérleti jog a szerződésben meghatározott idő elteltével, illetőleg a feltétel bekövetkezésekor szűnik meg.

A vizsgálat megállapításai

Az önkormányzat 4/1992(IV.15.) Kgy. számú rendelete, és az azt módosító 11/1996. (VI.17.) Kgy. számú rendelet egyértelműen kimondja, hogy az önkormányzat tulajdonában lévő, az intézményének bérlőkijelölési jogával terhelt lakásra csak határozott időre (4 évre) köthető bérleti szerződés, és az egy alkalommal maximum 2 évvel meghosszabbítható. Az önkormányzat célja, hogy az intézményeinek alkalmazottai egyforma eséllyel számíthassanak arra, hogy határozott időre szolgálati lakáshoz juthatnak, amíg lakhatásukat nem tudják megoldani. A rendelet a törvény adta lehetőséggel élve szabályozta a határozott idejű bérbeadást. 

A jogcím nélkül lakókra vonatkozó szabályok is megfelelnek az Lt. 20. § -ba kapott felhatalmazásnak.
Megállapítom, hogy az önkormányzat rendelete, és annak végrehajtása panaszos esetében nem sértett jogszabályt, sem alkotmányos jogot. 

Az a körülmény, hogy - panaszos szerint - egyes esetekben nem szereznek érvényt a törvény, és a rendelet szigorának, meghaladja kompetenciámat, mivel nem feladatom az adott bérbeadó által kötött összes szerződés felülvizsgálata, és konkrét esetről nincs tudomásom, amely nem felel meg a rendelet előírásainak. Az önkormányzat illetékesei azonban a vizsgálatot jogosultak saját hatáskörben elvégezni.

A rendőri intézkedése ellentmondásossága utólag már nem tisztázható, de az egybehangzó állításokból megállapítható, hogy a sértettet jogi lehetőségeiről 30 napon belül kioktatták, amíg érvényes magánindítványt terjeszthetett volna elő. Azt panaszos sem vitatta, hogy nem minősül sem hivatalos, sem közfeladatot ellátó személynek, ezért személyét fokozott védelem nem illeti meg. A magánszemélyek közötti becsületsértés, és könnyű testi sértés magánindítványra üldözendő cselekmény, melynek illeték kötelezettsége van, és feltétele a "látlelet" beadása is. Erre a kapitányság ügyelete tisztje felhívta a figyelmét, és amennyiben a választ elfogadta volna, úgy 30 napon belül jogsérelem nélkül élhetett volna állampolgári jogával.

A kérelemben írott feltételezés - mely szerint - a panaszost, és élettársát ért kellemetlenségeket, és a szolgálati lakás bérleti jogának felmondását politikai indokból, vagy szándékosan, a jogaik csorbítása érdekében szervezték volna, semmivel nem igazolható, ezért alkotmányos visszásságot az eljárásban nem állapítottam meg.

Fentiek alapján a vizsgálatot alkotmányos jogsérelem hiányában megszüntettem.

Budapest, 1997. május 22.

Gönczöl Katalin