OBH 5227/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A börtönbüntetését töltő panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben - indokának közlése nélkül - személyes meghallgatást kért. A beadvány alapján az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében. A panaszos 1997. június 20-án, a Márianosztrai Fegyház és Börtönben történt meghallgatása során elmondta, hogy azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a XIII. kerületi Rendőrkapitányságon folytatott büntetőeljárás során kirendelt védőjével egyetlen alkalommal sem találkoztak, sőt a védő nevét sem tudja.
	Panaszolta továbbá, hogy más bűncselekmény miatt kiszabott jogerős szabadságvesztés büntetésének ideje alatt, a múlt évben öt hónapig volt előzetes letartóztatásban, amiatt a bűncselekmény miatt, amivel még jelenleg is büntetőeljárás alatt áll. Attól tart, hogy a már kiszabott büntetés idejéből ez az öt hónap elveszett.
	A múlt év október 2-án a XIII. ker. Rendőrkapitányságon végrehajtott szembesítés során, előadója azzal próbálta beismerő vallomásra rábírni, hogy ellenkező esetben elárulja élettársának, hogy szeretője van. Emiatt feljelentést tett az ügyészségen, ahol azonban az eljárást megszüntették. A határozat ellen panasszal élt. 

Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)
	Embertelen bánásmód tilalma (Alk. 54. § (2) bek.) 
	Védelemhez való jog (Alk. 57. § (3) bek.)

Alkalmazott jogszabályok: 
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
6. § (1) A terheltet megilleti a védelem joga.
(2) A hatóságok kötelesek biztosítani, hogy az, akivel szemben a büntetőeljárást folytatják, az e törvényben meghatározott módon védekezhessék.
(3) A terhelt érdekében az eljárás bármely szakaszában védő járhat el. A terhelt az eljárás megindításától kezdve védőt választhat.
47. § Védő részvétele a büntetőeljárásban kötelező, ha
a) a bűncselekményre a törvény öt évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel;
b) a terheltet fogva tartják, az őrizetbevételt kivéve;
c) a terhelt süket, néma, vak, kóros elmeállapotú vagy a magyar nyelvet nem ismeri;
d) az eljárást a jogszabály megszegésével külföldön tartózkodó terhelt ellen folytatják;
e)
f) e törvényben meghatározott egyéb esetekben.
49. § (1) A hatóság védőt rendel ki, ha a terheltnek nincs meghatalmazott védője és a védelem kötelező.
50. § (1) A kirendelés, illetőleg – ellenkező megállapodás hiányában – a meghatalmazás hatálya az ügydöntő határozat jogerőre emelkedéséig tart.
51. § A védő köteles a terhelt érdekében minden törvényes védekezési eszközt és módot késedelem nélkül felhasználni, a terheltet a védekezés törvényes eszközeiről felvilágosítani, jogaira kioktatni és a terheltet mentő, illetőleg a felelősségét enyhítő tények felderítését elősegíteni.
52. § (1) Ha a védelem kötelező, a védő köteles jelen lenni
a) a tárgyaláson,
b) e törvényben meghatározott más eljárási cselekményeknél.
(2) A védő a nyomozási cselekményeknél akkor lehet jelen, ha ezt a törvény megengedi. A bírósági eljárásban – ha e törvény másként nem rendelkezik – az eljárási cselekményeknél akkor is jelen lehet, ha jelenléte nem kötelező.
(3) A védő iratmegtekintési jogára a 44. § (4) bekezdése irányadó.
(4) A védő az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól felvilágosítást kérhet, a tárgyaláson a kihallgatottakhoz kérdést intézhet és felszólalhat.
379. § A bíróság az előzetes fogvatartás beszámításáról utólag határoz, ha erről a jogerős ítélet nem, vagy nem a törvénynek megfelelően rendelkezett.
1983. évi 4. törvényerejű rendelet az ügyvédségről
1. § (1) Az ügyvéd feladata, hogy ügyfelét megbízás vagy hatósági kirendelés alapján a jogai érvényesítéséhez és kötelezettségei teljesítéséhez hozzásegítse. Az ügyvéd a bíróságok, továbbá más hatóságok előtt képviseli ügyfelét, eljár ügyfele védelmében; jogi tanácsokat és tájékoztatást ad, közreműködik abban, hogy az ellenérdekű felek jogvitáikat megegyezés útján intézzék el, beadványokat, szerződéseket és egyéb okiratokat készít.
8. § (1) Az ügyvédi megbízást az ügyvéd vállalja el és ő köti meg az ügyvédi munkadíjra vonatkozó megállapodást. Ügyvédi iroda kirendelése esetén az ügyben eljáró ügyvédet az ügyvédi iroda vezetője jelöli ki.
 (3) Kirendelés esetén a kijelölt ügyvéd köteles az ügyben eljárni.
14. § (1) Az az ügyvéd, aki az ügyvédi hivatás gyakorlásából eredő kötelességét vétkesen megszegi, fegyelmi vétséget követ el.
(4) Az ügyvédi kamara elnöke figyelmeztetésben részesítheti az ügyvédet, ha az ügyvédi tevékenysége során olyan kifogásolható magatartást tanúsít, amely fegyelmi vétséget nem valósít meg.
16. § (1) Fegyelmi eljárást az ügyvédi kamara elnöke indíthat.
50. § (1) Az igazságügyminiszter törvényességi felügyeletet gyakorol az ügyvédi kamarák és az Országos Ügyvédi Kamara tevékenysége felett.

Megállapított tényállás:
	A panaszosnak egy 1994-ben elkövetett bűncselekmény miatt - 1996. január 25-én jogerőssé vált ítélet alapján - 1996. április 23-án kellett volna bevonulnia két évi fegyházbüntetésének letöltésére. A büntetés megkezdésére halasztást kért és ezalatt - május 14-én - elmondása szerint belekeveredett egy újabb bűncselekménybe, amely miatt a XIII. kerületi Rendőrkapitányság 153-2107/96.Bü. számon, előzetes letartóztatás mellett büntetőeljárást indított ellene. A nyomozást a rendőrség még nem fejezte be, annak határidejét a Legfőbb Ügyészség Nyomozásfelügyeleti Főosztály 1997. augusztus 24-ig meghosszabbította. A panaszos 1996. május 16-ától október 4-ig volt előzetes letartóztatásban. Jelenleg már az előző ügyben kiszabott büntetését tölti, amelyből 1998. február 25-én fog szabadulni. Szeretné elérni, hogy az öt hónapos előzetes letartóztatásban töltött idejét számítsák be a büntetésébe, illetve az újabb ügyében összbüntetés kiszabására kerüljön sor. Panaszának ez a része nem tartozik az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatáskörébe. Az eljáró bíróság mindkét kérdésben rendelkezni fog, az országgyűlési biztos intézkedésére nincs lehetőség.
	A panaszos kényszervallatás miatt tett feljelentése ügyében a Győr-Moson-Sopron megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal Ny.210/96. számon indított eljárást, amelyben a nyomozást megszüntették. A panaszos a megszüntető határozat ellen panasszal élt. Az üggyel kapcsolatban alkotmányos visszásság gyanúja nem merült fel.
	A panaszos a nyomozás során a XIII. kerületi Rendőrkapitányság kirendelése ellenére a védőjével nem találkozott, ami a védelemhez fűződő alkotmányos jog sérelmét jelenti. A beszerzett nyomozati iratok alapján megállapítottuk, hogy a panaszos védelmére az eljáró rendőrhatóság 1996. május 15-én kelt határozatával a Budapesti 25. számú Ügyvédi Iroda vezetője útján rendelt ki védőt. A nyomozati iratokban május 15-i (209. lapszám) és október 2-i dátumokkal (424/A. lapszám) található védő értesítéséről szóló feljegyzés. Az első értesítés az előzetes letartóztatás elrendelésével kapcsolatos bírói meghallgatás (ezen a védő nem vett részt), a második a bűntársakkal való szembesítés miatt történt. Az utóbbi feljegyzésen szerepel, hogy a panaszos védője közölte az értesítést adó nyomozóval, hogy a szembesítésen más irányú elfoglaltsága miatt nem kíván részt venni. Az iratok alapján a kirendelt védő egyetlen nyomozati cselekménynél sem volt jelen, védencével sem az előzetes letartóztatás idején, sem azóta nem találkozott.  Az ügy vizsgálója időközben leszerelt a rendőrségről, ezért a védői kötelezettségek elhanyagolása a panaszos nyilatkozatával és a nyomozati iratokkal támasztható alá.
	A panaszosnak a bűncselekmény elkövetésében betöltött szerepe részben tisztázatlan - erre utal, hogy az V., VIII. és XIII. kerületi Ügyészség pótnyomozást rendelt el az ügyben -  ezért a védelem hiánya súlyos hátrányt jelent a számára, szabadságvesztése miatt ügyei intézésében korlátozva van.
	A fentiek alapján a védelemhez való jog sérelme miatt az alkotmányos visszásság megállapítható.
Ajánlás: az 1993. évi LIX. törvény 24. § alapján kezdeményezem, hogy a Budapesti Ügyvédi Kamara elnöke:
	1. Fegyelmi eljárás keretében vizsgálja meg, hogy a panaszos ügyében kirendelt védő mulasztása az ügyvédi tevékenységre vonatkozó hatályos jogszabályokat és az etikai normákat sértette-e és ennek alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket. Állásfoglalásának kialakításánál vegye figyelembe azokat az ajánlásokat, amelyeket az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a kirendelt védők tevékenységének korábbi vizsgálata során az ügyvédi kamaráknak tett.
	2. Gondoskodjék arról, hogy az érintett ügyvédi iroda eleget tegyen a rendőrhatóság kirendelésének és a panaszos védelme a jogszabályoknak megfelelően biztosított legyen.
 
Budapest, 1997. augusztus

Dr. Polt Péter