OBH 5148/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Sz. S.-né panasszal fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában sérelmezte, hogy 385 négyszögöl földjének egy részét a kárpótlás során ellicitálták, ezért kérte a földhivataltól a kiigazítást, azonban kérését elutasították.

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a tulajdonhoz való jog megsértésére lehetett következtetni vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása céljából rövid úton megkerestem a salgótarjáni körzeti földhivatalt. 

A tényállás megállapítása

A salgótarjáni körzeti földhivatal a 32.231/1994-es iktatószámú és 1994. április 29-én kelt határozatával a szuhai 841-es számú tulajdoni lapon nyilvántartott 019/1-es helyrajzi számú 465 m2 térmértékű szántó művelési ágú, továbbá a szuhai 856-os számú tulajdoni lapon nyilvántartott 020/1-es helyrajzi számú 922 m2 térmértékű gyep (rét) művelési ágú ingatlant Sz. S.-né javára az 1994. III. 25-én kelt jegyzőkönyv az 1993. április 3-án kelt nyilatkozat és az 1994. II. 10-én kelt kérelem alapján bejegyezte. 

A bejegyzés alapjául szolgáló okiratokban egybehangzóan a jelzett helyrajzi számú, művelési ágú és térmértékű ingatlanok szerepelnek.

A panaszos tulajdonaként bejegyzett ingatlanok területe (922 m2 + 465 m2 = 1387 m2 = 385 négyszögöl) ugyanannyi, mint amekkora az említett ingatlanok területe volt akkor (385 négyszögöl) amikor az említett ingatlanok még édesanyja tulajdonában voltak. 

Panaszos az említett földhivatali határozat ellen jogorvoslattal nem élt, pedig megtehette volna. 

A körzeti földhivatal tájékoztatása szerint a panaszos 1995. augusztus 17. napján kérelemmel fordult a földhivatalhoz, s kérte, hogy a szuhai 010/3 helyrajzi számú földrészletből részére járó földterületet a földhivatal kiigazítással adja vissza.  A földhivatal panaszos kérelmét elutasította. 

Panaszos az elutasító határozat ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezést a Nógrád Megyei földhivatal bírálta el. A megyei földhivatal elutasította panaszos kérelmét, mivel a jelenleg panaszos tulajdonában lévő 019/1-es helyrajzi számú és 020/1-es helyrajzi számú földrészletek területe azonos az 1960. évi földrendezésnél a régi 027/5-ös helyrajzi szám alatt csereként kapott földterületével, azaz 385 négyszögöllel.  

Jogszabályi háttér, a vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztos általános helyettese felkérésére a körzeti földhivatal helyszíni szemlét tartott. A földhivatal a helyszínen a következőket észlelte: "A szuhai 010/3 helyrajzi számú (és az 1993. október 6-án árverésen megvett) ingatlant tulajdonosa teljes terjedelmében műveli, s Sz. S.-nénak a nyilvántartási térképen ábrázolt 019/1 és a 020/1 helyrajzi számú területek rendelkezésre állnak." 

Kellő alapul nem szolgálhat panaszos kérelmének teljesítéséhez, hogy egykor édesanyja tulajdonában volt 385 négyszögöl területű ingatlant, mely jelenleg ugyanilyen területtel panaszos tulajdonaként van nyilvántartva, egészítsék ki a 010/3 helyrajzi számú ingatlanból azzal, hogy 010 helyrajzi számú, mintegy 2000 m2 területű ingatlan nem volt a szövetkezet használatában. 

Panaszos a 010/3 helyrajzi számú ingatlanból kérte ingatlanának kiegészítését, mely ingatlanból való kiegészítés nélkül is  ugyanolyan területű ingatlannal rendelkezik, mint amekkora területű ingatlana édesanyjának volt. A 010/3 helyrajzi számú  ingatlan  egy részének panaszos nevére való bejegyzéséhez panaszos jogalappal nem rendelkezik, ezért panaszos kérelmét az eljáró földhivataloknak el kellett utasítaniuk. Panaszos földjét - állításával ellentétben - kárpótlási árverés nem érintette.

Az ügy vizsgálata alkotmányos visszásságot nem vet fel, ezért panaszos kérelmét alkotmányos visszásság hiányában elutasítom. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Salgótarjáni körzeti földhivatal vezetőjét tájékoztattam.

Budapest, 1997. december 1.

Dr. Polt Péter