OBH 5071/1996
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Endre

Az eljárás megindítása és az érintett alkotmányos jog:
Az eljárás B. Zs. érdi lakosnak az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszával, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján indult. A vizsgálat és a jelentés a panaszos és az Érd Város Önkormányzata jegyzője által rendelkezésre bocsátott iratokon, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 60055/1997. számú tájékoztatásán alapul.

Panaszos sérelmezte, hogy az Érd Facélia u. 46.  szám alatti ingatlan szennyvíztárolójából elszivárgó szennyvíz  veszélyezteti lakóháza állagát, a szennyvíztároló nincs ellátva megfelelő fedlappal, az ingatlan tulajdonosa nem építi meg a közös telekhatáron a kerítést. Kifogásolta, hogy a hatóságok késedelmesen, illetve nem kötelezték szomszédját a jogellenes állapot megszüntetésére.

Az állampolgárok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a hatóságok eljárásából az Alkotmánynak a jogállamiságról szóló  2. §. (1) bekezdésében, tulajdonhoz fűződő, valamint a 77. §. (2) bekezdésében (mely szerint az alkotmányos jogszabályok betartása minden szervre kötelező) foglalt alkotmányos jogelv sérülésének gyanúja merült fel.

Alkalmazott jogszabályok:   	A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény, és a 					végrehajtása tárgyában kiadott 72/1996. (V. 29.) 						Kormányrendelet 					

					Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény

					Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény

					A  köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. 					törvény

A megállapított tényállás:
B. Zs. 1996. január 16-án kérte a Polgármesteri Hivataltól panaszának orvoslását. A hatóság a január 19-én kelt 08-304/96. számú határozatában kötelezte a Facélia utcai ingatlan tulajdonosát B. A.-t zárt szennyvíztároló építésére. Kötelezte továbbá építési engedély iránti kérelem benyújtására és megtiltotta, hogy szennyvízét kertjében öntözésére használja. A határozat indokolásában a hatóság megállapította, hogy a szennyvíztároló nem zárt, valamint azt, hogy 1994-ben a tulajdonos új lakóház építésére kapott építési engedélyt, amelyben zárt tároló építése nem volt tervezve. Az eljárás során kiderült az is,  hogy  az  építési  engedély  kiadása előtt  az ingatlant megosztották úgy, hogy a régi és az új épület külön ingatlanra esik. Ennek ellenére az építési engedélyt osztatlan ingatlanra kérték és kapták  meg,  a  becsatolt -  hitelesítetlen - térképkivonaton a földhivatal nyilvántartásában széljegyként szereplő megosztás nem volt feltüntetve. Az építendő épület hátsó homlokzata a megosztás során keletkezett telekhatár vonalán fekszik. A határozat szerint a zárt szennyvíztároló engedélyezése során fentieket is ki kell vizsgálni.

A Polgármesteri Hivatal a február 19-én kelt 08-304/2/96 sz. határozatában a szennyvíztárló ürítésére és nyílásának biztonságos lefedésére kötelezte a tulajdonost, majd a március 5-i határozatával 5.000,-Ft végrehajtási bírsággal sújtotta.

Április 11-én a 08-3336/2/96 számú határozattal a hatóság kiadta az építési engedélyt a zárt szennyvíztároló megépítésére. Az építésre 60 napos határidőt állapított meg. Egyben a 08-304/2/96 sz. határozat teljesítésének elmulasztása miatt 10.000,-Ft-os bírságot szabott ki, és kötelezte a tulajdonost az oldalkerítés 40 napon belül történő megépítésére.

Április 22-én a hatóság szemlét tartott, melynek során megállapította, hogy az előző nap este kiásott, szennyvíztároló melletti gödör fala száraz. Ennek alapján bizonyítottnak tekintette, hogy a meglévő szennyvíztároló zárt és április 25-én (08-3336/4/96) módosította az április 11-i keltezésű építési engedélyt. A módosítás során a szennyvíztároló megépítésének határidejét törölte és előírta, hogy az új lakóépület használatbavételi engedélyének megkéréséig kell megépíteni a tárolót. A módosító határozatban már nem szerepel és ebből következően feltehetően törölte a 10.000,-Ft-os végrehajtási bírságot, valamint a kerítés megépítésének kötelezettségét is.

B. Zs. május 22-én a polgármesterhez és a jegyzőhöz írt levelében sérelmezte a hatóság eljárását. Az iratok között található panaszosnak a május 21-i keltezésű, címzés és iktatószám nélküli levele (feltehetően a május 22-i levél melléklete), amelyben kifogásolta az április 25-i módosító határozatot azt, hogy a szennyvíztárolót zártnak minősítették. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a 62.968/1996. számú Érd Városi Önkormányzat Jegyzőjéhez címzett levelében felszólította az első fokú hatóságot, hogy B. Zs.-nak a 08-3336/96. számú határozatuk (ebben a hatóság B. A.-t 5.000,-Ft végrehajtási bírsággal sújtotta), illetve a 08-3336/2/96 számú határozatuk (melyben panaszos kérelmének megfelelően zárt tároló 60 napon belüli megépítését írták elő) ellen benyújtott fellebbezés (panasz) alapján saját hatáskörében járjon el, illetve az ügy iratait terjessze fel. Az első fokú hatóság ennek alapján ismételten kötelezte B. A.-t az oldalkerítés megépítésére és a szennyvíztároló lefedésére (08.3336/5/96. sz. határozat).

A Közigazgatási Hivatal felügyeleti jogkörében eljárva július 17-én kelt 62968/3/1996. számú határozatában kötelezte az első fokú hatóságot, hogy 30 napon belül intézkedjen a szennyvízszikkasztó fennmaradása, átalakítása vagy megszüntetése hatósági felülvizsgálati ügyében. A határozat indokolása szerint időközben a másodfokú hatóság tisztázta, hogy  B. Zs. a 08-3336/4/96. számú határozat rendelkezését kifogásolta, azt hogy a meglévő tárolót zártnak nyilvánították, és az új megvalósítási idejét két évben határozták meg. Az indokolásban felhívták az első fokú hatóság figyelmét további szakhatósági állásfoglalások beszerzésére és a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra.

A Közép-Duna-Völgyi Vízügyi Igazgatóság H.24.264/96. számú állásfoglalásában (1996. augusztus 14-én vette át a hivatal) a vízbázisok védelme érdekében javasolta, hogy a szennyvízszikkasztót rövid időn belül építsék át, tegyék zárt rendszerűvé vagy új zártrendszerű tárolót építsenek a közcsatorna megvalósulásáig. A Polgármesteri Hivatal  szeptember 5-én megkereste a szakhatóságot azzal, hogy a jóhiszeműen szerzett jogokra figyelemmel nem kötelezheti a zárt tároló építésére nevezettet és a feltárások szerint a tároló oly mértékben elzsírosodott, hogy már nem szikkaszt. Az önerős csatornaépítés várhatóan 2 éven belül megvalósul, ezért kérte a szakhatóságot, hogy fogadja el a jelenlegi állapotot. A hatóság egyben B. Zs. ügyvédjét (08-9126/6/96) úgy tájékoztatta, hogy "a szakhatóságok még a mai napig nem válaszoltak". A vízügyi szakhatóság új (november 26-án kelt) szakvéleményében kifejtette, hogy a szennyvízgyűjtő zártságát csak külön vizsgálat alapján lehet egyértelműen megállapítani. Valószínűnek tartotta, hogy a tároló szikkasztó jellegű, tehát nem zárt. Tűrt állapotként 1998. szeptember 30-ig hozzájárult - külön kikötésekkel - az üzemeltetéshez. A szakvélemény azonban hangsúlyozta, annak eldöntése, hogy a szikkasztó működése mennyiben káros a szomszéd épületre, az építésügyi hatóság feladatkörébe tartozik.

A Környezetvédelmi Felügyelőség állásfoglalását november 21-én iktatták. A szakhatóság szerint a szennyvízleürítőt zárt rendszerűvé kell átalakítani 1 hónapon belül. Az első fokú hatóság december 4-én ismételten olyan tájékoztatást ad B. Zs. jogi képviselőjének, hogy a Környezetvédelmi Felügyelőség szakvéleménye még nem érkezett meg. A Közigazgatási Hivatal 1997. február 7-i levelében sürgeti a környezetvédelmi hatóságot, hogy még nem küldte meg az állásfoglalását a jegyzőnek. A Felügyelőség február 18-i válaszában - megváltoztatva korábbi véleményét - javasolja a csatornaépítésre figyelemmel a jelenlegi állapot 1998. december 31-ig történő eltűrését.

Az ÁNTSZ Budakörnyéki Intézete december 9-i megkeresésében kérte az első fokú hatóságtól szikkasztási próba elrendelését. A Polgármesteri Hivatal december 16-án kelt válaszlevélben ismételten azt állítja, hogy a Környezetvédelmi Felügyelőség állásfoglalása még nem érkezett meg. Kifejti továbbá, hogy B. Zs. új háza telepítésénél nem tartotta be az OÉSZ 68. § (6) bekezdésében előírt telepítési távolságokat, ha bebizonyosodott volna, hogy a pincetömb kiemelése során jelentkezett víz a szennyvíztárolóból ered, köteles lett volna az épületét a telek másik részére telepíteni. Elmulasztotta a talajmechanikai szakvélemény elkészíttetését, épületének vizesedése a szigetelés szakszerűtlen kivitelezéséből ered. Arra hivatkozik a hatóság, hogy kutatógödör készítésével már vizsgáltatta a szennyvíztárolót, a szikkasztópróba elvégeztetését nem tartja lehetségesnek. Álláspontja szerint B. A. szennyvíztárolójának használata jóhiszeműen szerzett joga, ezért új tároló építésére nem kötelezhető. Az önerős csatornaépítés várhatóan 2 éven belül megvalósul, amely komoly anyagi terhet jelent a rokkant-nyugdíjas ingatlantulajdonosnak.

A módosított szakhatósági állásfoglalások megérkezését követően az első fokú hatóság  az eljárást nem folytatta, az ügyben nem határozott.

A vizsgálat megállapításai:
Az eljárás során a hatóság sorozatosan megsértette az anyagi és eljárási szabályokat, tévesen értelmezett, illetve alkalmazott  jogszabályi rendelkezéseket, több alkalommal iratellenes tájékoztatást adott. Alkotmányos érdek, hogy a hatóságok a jogszabályok előírásai szerint járjanak el. A jogszabályok be nem tartása a jogállamiságot veszélyezteti.

Jelen ügyben a hatóság hatásköre a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII törvényen és a végrehajtása tárgyában kiadott 72/1996. (V. 29.) Kormányrendelet 24. §-án, valamint az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 37. § c.) pontján alapul. A hatóságnak panaszos kérelme, valamint  a  másodfokú  hatóság  felügyeleti  jogkörében hozott határozata alapján azt kellett vizsgálnia, hogy a Facélia út 46. szám alatti ingatlanon a szennyvíztároló elhelyezése vízgazdálkodási, közegészségügyi, környezetvédelmi vagy egyéb érdeket sért-e, és megfelel-e az építmények kialakítására és elhelyezésére vonatkozó jogszabályoknak.

Amennyiben a hatóság az eljárás lefolytatása során azt állapítja meg, hogy sérelem nem történt, a kérelmet elutasítja. Ha az építmény állapota az állékonyságot, az egészséget veszélyezteti, a hatóság az építési törvény alapján elrendelheti annak felülvizsgálatát, felújítását, helyreállítását, átalakítását vagy lebontását, illetve a jegyző a vízgazdálkodásról szóló jogszabály alapján nemcsak kérelemre, hanem hivatalból is elrendelheti a közműpótló létesítmény megvalósítását, átalakítását, megszüntetését, ha a jogellenes vagy káros létesítéssel, üzemeltetéssel, illetőleg a megfelelő létesítmény hiányával összefüggő, a vízgazdálkodási, környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeket rögzítő jogszabályi rendelkezések érvényesülése azt szükségessé teszi.

Fentiekből következik az is, hogy téves az első  és a másodfokú hatóságnak az az álláspontja, hogy jelen ügyben figyelembe kell venni a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat, illetve emiatt nem rendelhető el a szennyvíztároló átalakítása, vagy új tároló építése.

Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) 26. § (1) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. A hatóság az eljárás során nem tisztázta, hogy a szennyvíz átfolyik-e panaszos  ingatlanára és az egészségét, illetve lakóépülete állékonyságát veszélyezteti-e. A szakhatóságok, így az ÁNTSZ és a vízügyi hatóság külön felhívta a Polgármesteri Hivatal figyelmét szikkasztási próba elrendelésére, illetve a szennyvízgyűjtő zártságának ellenőrzésére. Az 1996. április 22-i vizsgálat ezeknek a  követelményeknek nem felelt meg és azzal kapcsolatban eljárás jogi aggályok is felmerültek.  A rendelkezésre álló iratokból nem állapítható meg, hogy a határozat meghozatalát követő 7. napon a szemlét az ügyfél indítványára, vagy hivatalból rendelték el. A szemléről nem értesítették a panaszost B. Zs.ot. A hatóság azt sem vizsgálta, hogy a vízfogyasztás mértéke alapján egy kb. 8 köbméteres zárt szennyvíztároló mennyi idő alatt telne meg és ehhez képest B. A. milyen gyakorisággal szállíttatja el a szennyvízét.

Az Áe. 42. §. (1) bekezdése értelmében a közigazgatási szerv az ügy érdemében határozat megalkotására köteles. A 15. § (1) bekezdés alapján a határozatot 30 napon belül kell meghozni. A másodfokú hatóság által 1996. július 17-én elrendelt hatósági felülvizsgálati ügyben a Polgármesteri Hivatal a mai napig nem hozott határozatot. Vitatható az is, hogy a hatóság döntött-e B. Zs. panasza ügyében. Ugyanis a zárt szennyvíztároló építési engedélyének kiadása során ismerte fel a hatóság, hogy B. A. részére 1994-ben új családi ház építésére benyújtott tervéből és a kiadott engedélyből hiányzik  a szennyvíztároló. Továbbá telekmegosztás következtében két önálló ingatlanon különálló lakóépület létesül, amelynél az 1996-ban engedélyezett tároló az új családi házat szolgálja ki, így a régi épület szennyvíz elvezetése továbbra is megoldatlan marad. Lényegében a hatóság a zárt szennyvíztároló építését 1996-ban engedélyező határozatával az Áe. 48. §. (2) bekezdése alapján  az 1994 évi építési engedélyét egészítette ki.

Az eljárás során a hatóság azt sem vizsgálta, hogy B. A. megkezdte-e az új épület építését, az 1994-ben kiadott építési engedély érvényessége fennáll-e és ennek következtében a 08-3336/4/96 számú határozatban megjelölt teljesítési határidő "a VIII. 27135/94. sz. építési engedély alapján épülő családi ház használatbavételi engedélyének megkérése", egyáltalán bekövetkezik-e.

Az első fokú hatóság 08-3336/4/96. számú határozatában egy olyan szennyvíztárolót minősített zártnak, amely nem felel meg a műszaki szabványoknak. Attól, hogy a szennyvízszikkasztó elzsírosodik és emiatt  csökken vagy megszűnik a szennyvíz áteresztő képessége, az építmény még nem tekinthető zártnak. A követelményeknek a tömör falazatú, szigeteléssel, vízzáró vakolat alkalmazásával kialakított tározó felel meg.

Téves a hatóságnak az ÁNTSZ részére kifejtett az az álláspontja, hogy panaszos az új háza telepítésénél nem tartotta be az OÉSZ 68. § (6) bekezdésében előírt telepítési távolságokat. Az OÉSZ hivatkozott rendelkezése a melléképületek építésének engedélyezésekor előírt védőtávolságot szabályozza. Eszerint szennyvízülepítő-szikkasztó csak a hátsó kertben és a főépülettől 10 méteres távolságra telepíthető. Annak a körülménynek, hogy B. Zs. pincéjének szigetelése nem megfelelő az esetleges károkozásban való közrehatásának és a kárenyhítési kötelezettségének szempontjából van jelentőssége. Önmagában az, hogy az utcában várhatóan 2 éven belül önerős csatornaépítés történik nem zárhatja ki a tároló átalakítására vagy új építésére való kötelezést, mint ahogy az ingatlan tulajdonosának  szociális helyzete sem befolyásolhatja a döntést.

A hatóság több alkalommal úgy tájékoztatta az ügyfeleket és a szakhatóságot, hogy a szakhatósági állásfoglalások nem érkeztek meg, ezzel szemben a kérdéses iratok rendelkezésére álltak. Szokatlan az is, hogy a hatóság a szakhatósági vélemények megváltoztatása mellett érvel.

Az ügyben  az első fokú építésügyi hatóság eljárásban 1997. júliusáig történt mulasztások miatt nem teszek ajánlást közszolgálati jogviszonyból eredő kötelezettség megszegése miatt.
Az iratok tanúsága szerint a Pest Megyei Főügyészség vizsgálta az ügyet, s a V.142/1997/4-I. sz. felszólalására a jegyző intézkedett hivatalában az ügyintézési határidők megtartására és az ügyfelek értesítési kötelezettségének betartására. A jegyző fegyelmi felelősségre vonást az eljáró ügyintézővel szemben, annak munkaviszonya megszűnése miatt nem indított.

Fentiek alapján megállapítható, hogy a jegyző az elhúzódó eljárásával az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésben rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét megsértve alkotmányos visszásságot okozott, s ezzel az Alkotmány 13. § /1/ bekezdésében rögzített azon alkotmányos jogelv is sérült, mely szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Az elhúzódó eljárás és az intézkedési kötelezettség elmulasztása ugyanis akadályozza a tulajdon rendeltetésszerű használatát. Azzal, hogy a jegyző 1996. év óta a felettes szerve által elrendelt eljárást nem fejezte be határozattal, megfosztotta panaszost az Alkotmány 57. § /5/ bekezdésében biztosított jogorvoslati jog igénybevételének lehetőségétől is, alkotmányos visszásságot okozva.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
1./ 21. § (1) bekezdése alapján felhívom

Érd Város Jegyzőjét, hogy 

gondoskodjon panaszos ügyében - a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 62968/3/1996. számú határozata alapján - az eljárás lefolytatásáról és a határozat meghozataláról, s tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

2./  24. §-a alapján kezdeményezem

Érd Város Polgármesterénél, hogy

az intézkedési kötelezettség elmulasztása körében fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja miatt indítson fegyelmi eljárást Érd Város Jegyzője ellen és a Képviselő-testület döntéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin