OBH 4946/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kubinyi Katalin
Az eljárás megindítása

A panaszos azt sérelmezte, hogy a Tapolcai Földhivatal helytelenül állapította meg a részben tulajdonában lévő badacsonytomaji ingatlan területének nagyságát.

Tekintettel az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített tulajdonjog esetleges sérelmére indult az ügyben vizsgálat.

A megállapított tényállás

A panaszos az 1970-ben kötött adás-vételi szerződéssel szerezte meg a Badacsonytomaj 2052 sz. telekkönyvi betétben 1019/5. helyrajzi számú 319 négyszögöl (1147 négyzetméter) nagyságú szőlő ingatlan fele részének tulajdonjogát. Az ingatlan másik fele a panaszos testvérének a tulajdonába került, szülei pedig haszonélvezeti jogot szereztek az ingatlanon.
Az ingatlanon építkezni szerettek volna, ezért 1995-ben kiváltottak egy tulajdoni lapot. Ezen a tulajdoni lapon azonban a terület csak 994 m2 nagyságban volt feltüntetve. A panaszos édesanyjának megbízottja a badacsonytomaji jegyző tanácsára a Tapolcai Földhivataltól kérte a kiigazítást.

A vizsgálat megállapításai

Megkeresésemre a Földművelésügyi Minisztériumból és a Tapolcán lévő Földhivatalból megküldött iratokból - földmérő szakértő bevonásával - a következőket állapítottam meg:

Az 1970. szeptember 15-én kelt adás-vételi szerződésben szereplő terület a Badacsonytomaj községben 1925. évben készített felmérés alapján megállapított 1019 helyrajzi számú terület megosztásából keletkezett. A Tapolcai Földhivatalból megküldött megosztási vázrajz-másolatokból megállapítható, hogy a 1019 hrsz-ú ingatlant először 1,2,3 részekre osztották, majd a 1019/3. hrsz-ú került a panaszos és családja tulajdonába.

Badacsonytomaj község belterületén 1972. évben új felmérést készített a Budapesti Geodéziai és Térképészeti Vállalat. Az új térkép fotogrammetriai technológiával készített felmérés eredménye. Az új felmérés alapján a panaszos és családja tulajdonában lévő terület 1019/5. hrsz-ú földrészletet 1594 hrsz. megjelöléssel sorszámozták. Az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése 1981-ben történt, ebben az 1678 számú tulajdoni lapon 1594 hrsz. alatt bejegyzett földrészlet 994 négyzetméter területnagysággal szerepel. 

A Földmérési Intézet térképtárából a földmérő szakértő beszerezte a bejegyzés alapját képező földmérési alaptérkép másolatát. (1. számú melléklet)
Elvégezte továbbá a régi 1019 hrsz-ú területre eső 1591, 1592, 1593 valamint 1594 helyrajzi számú területek területszámítását is a szakértő. A területszámításnál a földmérő szakértő az alábbi eltéréseket találta:

1925. évi felmérés adatai:          1972. évi felmérés térképi fénymásolatról számított adatok:

Hrsz.        Kh.      N.méter          Hrsz.          Kh.           N.méter         Eltérés          Megeng.

1019/1     264           950             1591          319             1148            +    198                  34
1019/2     286         1029             1592          211               758             -    271                  31
1019/4     231           831             1593          221               794             -      37                  26
1019/5     319         1147             1594          259               931             -    216                  34

Össz.:    1100         3956                              1010             3631            -    326                 119

1678.sz.
tul.lap.                                         1594                                994                   63
ter.

Összehasonlítva az eredeti felmérés adatait az új felmérés térképmásolatáról számított területekkel megállapítható, hogy az új felmérés az egész eredeti 1019 hrsz-ú földrészlet területét kisebbnek mérte, mint az eredeti felmérés. 

A terület teljes körű ellenőrzését az új felméréskor készült 1:2000 ma. 8. számú térképszelvény, valamint az 1925. évi felméréskor készült 10 számú 1:2880 ma. térképszelvény birtokában lehetne elvégezni. Szükséges lenne továbbá a 1591, 1592 és 1593 hrsz-ú földrészleteknek a jelenlegi nyilvántartott területére is. 

A fentiekben vázolt teljesebb körű ellenőrzés, a panaszos területi eltérését nem orvosolná. A területi hiány ugyanis a panaszos résztulajdonát képező 1594 hrsz-ú földrészlet keleti oldalát határoló tereplépcsős árokban van. Az 1925. évi felmérésnél nem vették figyelembe az árok nyugati oldalán húzódó tereplépcsőt. Ennek következtében a földrészlet középvonalánál mért átmérő az 1:2880 ma. térképen 21 méter, míg az 1:2000 ma. térképen csak 17 méter. A területi eltérés ezen különbségből adódik. Mindezt tisztázni lehetett volna az új adatok közszemlére tétele alkalmával vagy az ingatlan-nyilvántartás szerkesztésekor.

1981-ben az új ingatlan-nyilvántartás szerkesztésekor a Tapolcai Földhivatal tértivevényes ajánlott levélben megküldte a panaszosnak a felmérést követően új adatokat tartalmazó tulajdoni lapot. A panaszos a tértivevény másolat szerint 1981. április 14-én vette át a levelet. Itt Badacsonytomaj 2052 sz. betétszámú tulajdoni lapon (telekkönyvi helyrajzi szám 1019/5, földnyilvántartási helyrajzi szám 1594) a földnyilvántartási terület 994 m2. A tulajdoni lap tervezet 154 m2 terület eltérést is feltüntet. 

A panaszos visszaküldte a kijavított adatokkal a tulajdoni lapot. Feltételezve, hogy az eltérést külön nem kell észrevételeznie, hiszen fel van tüntetve a nyilvántartásba, csak a személyi adataiban bekövetkezett változást, a lakcímét javította ki az akkori lakcímének megjelölésével. A Tapolcai Földhivatalból megküldött iratok között nem található olyan levélmásolat, melyet a tulajdoni lap mellékleteként a panaszosnak megküldtek és amelyben tájékoztatást kapott volna arról, hogy mit kell tenni annak érdekében, hogy a terület eltérés orvoslást nyerjen.

A panaszos ügyében a Tapolcai Földhivatal 163/1995. számú határozatában 1995. szeptember 1-jén a földrészlet nyilvántartási adatai elleni felszólalást elutasította. A határozat indokolása azt tartalmazza, hogy a panaszos 1981. április 14-én kapott értesítést az ingatlan helyrajzi számának és területi adatainak módosításáról, mivel ez ellen felszólalással nem élt, az ingatlant 994 m2 terület megjelöléssel jegyezték be az ingatlan-nyilvántartásba.

A panaszos fellebbezése folytán hozott határozatot a Veszprém Megyei Földhivatal 249/1995. számon 1996. január 10-én, melyben a fellebbezést elutasította. Az indokolásban ismét az szerepel, hogy a panaszos tudomásul vette 1981-ben az ingatlan adataiban bekövetkezett változásokat.

Álláspontom szerint a Tapolcai Földhivatal eljárása alkotmányos visszásságot okozott, mert sérült az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog. Alkotmányos visszásságot keletkeztet az a  körülmény, ha az ügyfélnek a számára egyébként törvényesen biztosított jogorvoslati jogot a hatóság mulasztása következtében nincs módja gyakorolni. A hatóság felelőssége akkor is megállapítható, ha a jogorvoslati lehetőségre való kitanítást mulasztja el.

A földhivatal mulasztása abban nyilvánult meg, hogy a panaszosnak megküldte ugyan az új felmérés adatait tartalmazó tulajdoni lap tervezetet 1981-ben, ezzel együtt azonban nem tanította ki arra vonatkozóan, hogy felszólalási jogosultság illeti meg az adatokban történt változtatásokkal kapcsolatban.

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. törvényerejű rendelet 30. § (1) bekezdés a.) pontja alapján: "Keresettel kérheti a bíróságtól a bejegyzés kiigazítását, aki a téves bejegyzés folytán sérelmet szenvedett".

A 30. § (2) bekezdése alapján: "Kereset indításnak az (1) bekezdés b.) és c.) pontja alapján akkor is van helye, ha a hivatali eljárásban a bejegyzés nem törölhető, illetve a sérelem nem orvosolható, továbbá, ha azokat eredménytelenül kísérelték meg".

A BH 1982. 100 a következőket tartalmazza: "Ingatlan-nyilvántartási bejegyzés kijavítására irányuló kérelem előterjesztésének akkor is helye van, ha az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során nem történt felszólalás".

A hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően tehát kizárólag bírósági eljárással van lehetőség a panaszos és társai tulajdonában lévő ingatlan-nyilvántartási adatainak módosítására.

A Veszprém Megyei Földhivatal 249/1995. számú másodfokú határozata tartalmazza azt a kioktatást, hogy a kézbesítéstől számított harminc napon belül a határozat bírósági felülvizsgálatát lehet kérni. A panaszos azonban ezt nem tette meg. Ettől függetlenül az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. tvr. az előbbiekben hivatkozott 30. § lehetőséget biztosít az önálló - hatósági határozattól független - kereset benyújtására.

A panasz ügyében az alkotmányos visszásság megállapításán túl további intézkedés megtételét nem tartom indokoltnak.

Budapest, 1998. július  16.

Gönczöl Katalin