OBH 4916/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindítása

A panaszos azzal a kérelemmel fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az országgyűlési biztos vizsgálja meg az Országos Egészségbiztosítási Pénztár eljárását, mely álláspontja szerint alkotmányos jogaival összefüggésben számára sérelmet okozott.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§ és 17.§ (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiságból fakadó jogbiztonság sérelmének gyanúja.

A vizsgálat során a pontos tájékoztatás érdekében megkerestem az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Finanszírozási Főosztályának vezetőjét valamint a Győr-Sopron Megyei Egészségbiztosítási Pénztár igazgatóját.

A megállapított tényállás

A panaszos beadványa, valamint a megkeresett szervek által nyújtott információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Panaszos kandidátus citológiai szakrendelés tervezett létesítése okán, finanszírozási szerződés megkötésének lehetősége felől érdeklődve, ez irányú tájékoztatásért fordult levélben a megyei, majd az Országos Egészségbiztosítási Pénztárhoz. Az OEP főosztályvezetője által nyújtott tájékoztatás - panaszos álláspontja szerint - megkésetten, tartalmát tekintve hiányosan, indokolás nélkül érkezett.

Válaszában a főosztályvezető a vonatkozó jogszabályok megjelölése nélkül közölte, hogy közvetlen finanszírozási szerződés megkötésére panaszos esetében nincs lehetőség.

Jogszabályi háttér

A panasz alapjául szolgáló eljárás időpontjában hatályos jogszabály

1995. évi LXXIII. törvény 
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1995. évi költségvetéséről és a természetbeni egészségbiztosítási szolgáltatások finanszírozásának általános szabályairól

9. § (1) Az egészségbiztosítás keretében külön törvény szerint nyújtandó természetbeni szolgáltatások teljesítését az E. Alap kezelője finanszírozza.
 (2) A finanszírozás az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, valamint a Megyei (Fővárosi) Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban együtt: OEP) által kötött szerződések alapján történik.
 (3) A finanszírozás és a szerződéskötés részletes szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
 (4) A finanszírozásra vonatkozó szabályokat a bevezetésük előtt 30 nappal ki kell hirdetni.

10. § (1) Az OEP a természetbeni szolgáltatások nyújtására szerződést köt egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosult szolgáltatóval és gyógyszer, gyógyászati segédeszköz gyártására, forgalmazására jogosult gyártóval, illetve forgalmazóval.
 (2) Az OEP az (1) bekezdés szerinti szerződéseket az egészségügyi szakellátás tekintetében az OEP és a Népjóléti Minisztérium 2-2 képviselőjéből álló közös szakmai bizottság véleményének figyelembevételével, a népjóléti miniszter által javasolt intézményi kapacitásokra köteles megkötni. Az ezt meghaladó szolgáltatásokra a népjóléti miniszter egyetértésével az OEP szerződést köthet.
 (3) A szerződések megkötéséhez szükséges adatokat, az elszámolás módszereit és az önköltségszámítás módját az OEP útmutatója alapján kell szolgáltatni.

103/1995.(VIII.25.) Kormányrendelet
az egészségügy társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről

17. § (1) Az egészségügyi intézmény egészségügyi szakellátási tevékenysége után az E. Alapból akkor jogosult térítésre, ha
 a) az adott ellátás nyújtására az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral, illetve a területileg illetékes Megyei (Fővárosi) Egészségbiztosítási Pénztárral (a továbbiakban együtt: OEP) szerződést kötött;
 (4) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt szerződéseket az OEP a Tv. 10. §-ának (2) bekezdése szerint finanszírozandó kapacitásokra első ízben 1995. október 1-jéig köti meg.
 (5) A (4) bekezdés szerinti kapacitások mértéke nem haladhatja meg országosan az 1994. december 31-én érvényes szerződésben rögzített kapacitásokat.
 (6) Új beruházás esetén az OEP a Tv. 10. §-ának (2) bekezdésében foglaltak szerint dönt a szerződés módosításáról.

Jelenleg hatályos jogszabály

Az 1995. évi LXXIII. törvény 9-20.§-it hatályon kívül helyezte az 1997. évi LXXXIII. törvény 83.§ (4) bekezdése, hatálytalan 1998. I. 1-től

A 103/1995.(VIII.25.) Kormányrendelet 17.§-ának (4)-(6) bekezdéseit hatályon kívül helyezte a 238/1996.(XII.26.) Korm. rendelet 22.§-a, hatálytalan 1997. I. 25-től.

1997. évi LXXXIII. törvény
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól, egységes szerkezetben a 217/1997. (XII.1.) Korm. rendelettel

Ebtv. 30. § (1) Az OEP a egészségügyi szolgáltatások nyújtására – a külön jogszabályban a tárgyévre meghatározott területi finanszírozási normák szerint megkötött kapacitáslekötési megállapodások alapján – finanszírozási szerződést köt az adott szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedéllyel és felelősségbiztosítással rendelkező egészségügyi szolgáltatóval.

Vhr. 19. § A járóbeteg-szakellátás és a fekvőbeteg-ellátás – ideértve a rehabilitációs ellátást és a szülészeti ellátást is – finanszírozására az OEP a finanszírozási szerződéseket azokkal az egészségügyi szolgáltatókkal köti meg, amelyek kapacitását külön törvény rendelkezései szerint e feladatokra lekötötte, illetve az ezt meghaladó kapacitások tekintetében, amelyek finanszírozásával a népjóléti miniszter egyetért.

Érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmánya

2.§ A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az ebből fakadó jogbiztonsághoz való alapjog a demokratikus államrend működésének alapja és programja. Amint azt az Alkotmánybíróság több határozatában leszögezte a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, benne a jogszabályok világosak egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek valamennyi címzett számára (9/1992.(I.30.)AB hat.). Ugyanakkor egy másik határozatában elvi éllel állapította meg az Alkotmánybíróság, hogy az - értelmezéstől függően - ellentétes jogi szabályozás csak akkor vezet a deklarált jogbiztonság sérelméhez, - így alkotmányellenességhez - ha az Alkotmány valamely rendelkezésének sérelmével is együtt jár, vagyis ha az ellentétes tartalmú szabályozás anyagi alkotmányellenességhez vezet (35/1991.(VI.20.)AB hat.). 

Panaszos által kifogásolt "eljárás" azaz az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által adott tájékoztatás a pontos, jogi indokolást valóban nélkülözi. A tájékoztatásból nem derül ki, hogy a finanszírozási szerződés megkötésére panaszos esetében miért nincs lehetőség. 

A pontos válasz - az országgyűlési biztos általános helyettese megkeresésére - a vizsgálat során immár rendelkezésre állt. Az OEP főosztályvezetője által nyújtott információ szerint a panaszos tájékozódásakor hatályos jogszabályok - a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1995. évi költségvetéséről és a természetbeni egészségbiztosítási szolgáltatások finanszírozásának általános szabályairól szóló 1995. évi LXXIII. törvény 10.§(2) bekezdése, a finanszírozás és a szerződéskötés részletes szabályairól szóló 103/1995.(VIII.25.) Korm. rendelet 17.§ (4),(5),(6) bekezdése - szerint a szóban forgó esetben kizárttá tette a szerződéskötést. Ezt támasztotta alá az 1996. évi XIV. törvény, mely még 1996 évre sem állapított meg a finanszírozások bővítésére fejlesztést. Tekintettel a költségvetési forrás hiányára a kapacitás növelésére ezzel együtt szerződéskötésre panaszos vonatkozásában nem volt lehetőség.

Ugyanakkor a finanszírozási szerződések megkötésének feltételeit, a szükséges adatokat stb. az OEP köteles nyilvánosságra hozni s Népjóléti Közlönyben közzétenni. Ezzel  válik minden érdekelt számára hozzáférhetővé, megismerhetővé. Panaszos ezen túlmenően óhajtott információkhoz jutni, melyet de facto megkapott, ám a felhívható jogszabályok pontos közlése nélkül. 

Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy a tájékozódó levél útján való információ kérés nem jelentette hatósági eljárás kezdeményezését, így az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által nyújtott tájékoztatás megadása során történt késedelem, miután a jogbiztonság alkotmányos sérelme önmagában nem értékelhető, egyéb sérelem hiányában alkotmányos visszásságot nem okozott.

Budapest, 1998. március 10.

Dr. Polt Péter