OBH 4894/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában az APEH Kelet-Budapesti Igazgatóságának eljárását sérelmezte. 

Az ügyben a vizsgálatot 1996. szeptember 10-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem az APEH Kelet-Budapesti Igazgatóságának vezetőjét, tekintettel arra, hogy a Panaszos által rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az Adó-és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Kelet-Budapesti Igazgatóságának vezetőjét felkértem arra, hogy vizsgáltassa meg történt-e mulasztás a nyilvántartás vezetésére valamint ezzel összefüggésben a határozathozatalra vonatkozó szabályok megtartásában. Kértem továbbá, hogy az esetleges mulasztásért felelős személlyel szemben tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Az érintett alkotmányos jog

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A megállapított tényállás

A Panaszos és az adóhatóság által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az APEH Kelet-Budapesti Igazgatósága az 1995. évre vonatkozóan személyi jövedelemadó vizsgálatot folytatott le a Panaszos által a Stádium Sikerorientációs Alapítvány javára befizetett, valamint a KESFLÓ Egyesület által, nevében az alapítvány számára befizetett, összesen 210.000.-forint adócsökkentő kedvezmény jogosságának megállapítása céljából.

Az adóellenőrzés befejezését követően az 1996. augusztus 28-án készült jegyzőkönyv a Panaszos terhére 210.000.- forint adókülönbözetet, valamint a javára 15.750.- forint visszajáró adóelőleget állapított meg.

Az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvre a Panaszos 1996. augusztus 29-én tett észrevételt. A visszajáró adóelőleg kiutalásra került. Az észrevételre a másodfokon eljáró Fővárosi Hatósági Főosztály az első fokú határozatot 1996. november 14-én helybenhagyta, majd határozatát 1997. január 30-án visszavonta, és új eljárásra kötelezte az első fokú adóhatóságot.

Az új eljárás lefolytatását követően 1997. április 14-én kelt határozatában a Kelet-Budapesti Igazgatóság 210.000.- forint adókülönbözetet állapított meg. Az első fokú határozat ellen az adózó ismételten észrevételt tett, amelyet az Igazgatóság 1997. április 26-án terjesztett fel a Hatósági Főosztályra. Az észrevétel elbírálása jelenleg folyamatban van.

Panaszosnak az adókedvezmény érvényesítésének ügyében 1996. június 24-én, a Pénzügyminiszterhez intézett első beadványa tartalma szerint az ügyben hatáskörrel nem rendelkező szervnél előterjesztett felügyeleti intézkedés iránti kérelemnek tekinthető.

Ez esetben a minisztériumot nem a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló, 1977. évi I. törvény szerinti intézkedési kötelezettség, hanem az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, 1957. évi IV. törvény alapján iratáttételi kötelezettség terheli, amelyet a beadvány APEH-hoz való áttételével teljesített.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében állampolgári jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. július 8.

										Gönczöl Katalin