OBH 4888/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

A Magyar Honvédség Tatai Helyőrsége lakásügyi eljárásának vizsgálatát kérte a panaszos, mert az önkormányzati tulajdonú HM rendelkezésű garázs cseréje iránti kérelme ügyében személyével szemben hátrányos megkülönböztetést tapasztalt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során a Honvédelmi Minisztert a törvény 18. § (3) bekezdésére tekintettel felügyeleti jogkörében vizsgálat indítására kértem fel. A beszerzett dokumentumok alapján a következő előzményeket állapítottam meg:

A tényállás

A panaszos először 1991-ben kért a helyőrség parancsnokától garázscserét, mert a szolgálati viszonyára tekintettel kiutalt garázsa mind a lakóhelyétől, mind a munkahelyétől több kilóméter távolságban volt. A csere iránti kérelmét éveken keresztül nem rendezték, mert a bérbeadható garázsokat rendszeresen "első igénylőknek" adták bérbe. 

Ezt felismerve kísérelt meg cserét magánszemélyként, oly módon, hogy egy felmondási idejét töltő közalkalmazottal - akinek a garázsra vonatkozó szerződése lejártáig alig két hónap volt hátra - a garázsok cseréjében állapodtak meg, és a panaszos a cseregarázst birtokba is vette. A helyőrség parancsnoka a csere bejelentésére adott válaszában a megállapodást - a másik fél helyiség-leadási kötelezettségére tekintettel - érvénytelennek minősítette, és a panaszost kötelezte az eredeti állapot helyreállítására, azaz a garázs kiürítésére, és leadására. A panaszos az utasításnak nem tett eleget, ezért a parancsnoka vele szemben parancs iránti engedetlenség gyanúja miatt fegyelmi eljárást kezdeményezett.

A fegyelmi eljárás a panaszos fegyelmi felelősségét nem állapította meg. A panaszos ezt követően kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatát, mert a jogorvoslati rendszert formálisnak tartotta.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény

5. § (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést. (2) Joggal való visszaélésnek minősül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra irányul, különösen ha a nemzetgazdaság megkárosítására, a személyek zaklatására, jogaik és törvényes érdekeik csorbítására vagy illetéktelen előnyök szerzésére vezetne.

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

3. § (3) Ha az önkormányzati lakás, továbbá a műteremlakás bérlőjének kijelölésére vagy kiválasztására megállapodás, illetőleg e törvény hatálybalépésekor jogszabály meghatározott szervet jogosít fel, az általa megjelölt személlyel kell szerződést kötni. A bérlőkijelölésre, valamint ilyen megállapodás esetén a bérlő kiválasztására jogosult döntése alapján a szerződés határozatlan vagy határozott időre, illetőleg feltétel bekövetkezéséig köthető. A bérlőkijelölésre jogosult a szerződés tartalmára vonatkozóan – ha erre törvény vagy megállapodás felhatalmazza – egyéb feltételeket is előírhat.

36. § (1) A nem lakás céljára szolgáló helyiség bérletének létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, valamint a bérlet megszűnésére a lakásbérlet szabályait – e törvény Második részében foglalt eltérésekkel – megfelelően kell alkalmazni.

42. § (1) A bérlő a helyiség bérleti jogát a bérbeadó hozzájárulásával másra átruházhatja vagy elcserélheti. Az erre vonatkozó szerződést írásba kell foglalni.

87. § (1) A fegyveres erők (...) rendelkezése alatt álló – e szervekkel szolgálati,(…) foglalkoztatási jogviszonyban lévők elhelyezéséhez szükséges – lakásokra (ideértve az e szerveket megillető bérlőkijelölési és bérlőkiválasztási jog gyakorlását is) a tevékenység szerint illetékes miniszter – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg:
a) a bérlők körét és a bérbeadás feltételeit; f) a lakáscseréhez történő hozzájárulás, illetőleg az egyetértés feltételeit; k) az állami lakás (helyiség) elidegenítésének szabályait; l) a lakás elidegenítéséhez való hozzájárulás feltételeit. (2) Az (1) bekezdés a), f), g) és l) pontjában foglaltakat a még fennálló bérlőkiválasztási jog esetén megfelelően alkalmazni kell.

6/1994. (IV. 30.) HM rendelet a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról

28. § (1) A HM rendelkezésű lakás (...) a honvédelmi szervvel fennálló katonai szolgálati, illetve köztisztviselői és közalkalmazotti jogviszonya megszűnéséig mint feltétel bekövetkezéséig adható bérbe.

64. § (1) A HM rendelkezésű lakás bérleti joga állami és önkormányzati tulajdonú lakás bérleti jogára cserélhető el. A lakáscserére vonatkozó szerződés a helyi lakásgazdálkodási szerv hozzájárulásával érvényes. (2) A honvédelmi szerv szolgálati jogviszonyába tartozó személyek között a 28. § (1) bekezdése szerinti feltétel bekövetkezéséig szóló bérleti jog csak ezzel azonos feltételű bérleti jogra cserélhető el. (3) A határozott időtartamra és a 28. § (1) bekezdésétől eltérő feltétel bekövetkezéséig szóló bérleti jog nem cserélhető el.

65. § (1) A lakáscseréhez a hozzájárulás megtagadható akkor, ha az lakásgazdálkodási érdeket sért, vagy ha azzal a cserélő felek egyike aránytalanul hátrányos helyzetbe kerül. (3) Meg kell tagadni a hozzájárulást, ha a szerződés jogszabályba ütköző kikötést tartalmaz, a felek nem tudtak megegyezni a lakáscserével kapcsolatos minden kérdésben, a szerződés nem felel meg az alaki és tartalmi követelményeknek;

79. § A bérlő a helyiséget a bérleti jogviszony megszűnésekor – ha a felek másként nem állapodtak meg – az átadáskori műszaki állapotban és felszereltséggel köteles a bérbeadónak visszaadni.
84. § (1) A HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiséget a személygépkocsi tulajdonnal, illetőleg megállapodás alapján tartós használattal rendelkezők között, elosztás útján a következő sorrendben lehet bérbe adni: a) a honvédelmi szerv hivatásos állományú tagjának, b) a hivatásos állományból szolgálati nyugállományba helyezettnek, c) a honvédelmi szerv köztisztviselőjének, közalkalmazottjának. Az azonos sorrendben állók között azok élveznek elsőbbséget, akik HM rendelkezésű lakásban bérlőként laknak. (2) Ahol igénylő hiányában – a szükséges tartalékon felül – állami tulajdonú, HM kezelésű üres személygépkocsi tároló helyiség van, azt legfeljebb 2 év meghatározott időtartamra, a helyi viszonyok szerinti bérleti díjjal, más természetes személynek a helyi lakásgazdálkodási szerv bérbe adhatja személygépkocsi tárolás céljára.

85. § A HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiség igénylésének és elosztásának rendjét a helyi lakásgazdálkodási szerv előterjesztése alapján a helyőrségi lakásbizottság, (…) a helyi sajátosságok figyelembevételével, szabályzatban határozza meg. A helyőrségi szabályzatot parancsban(…) ki kell hirdetni.

86. § A személygépkocsi tároló helyiség bérbeadására a HM rendelkezésű lakás bérletére vonatkozó szabályokat – e fejezetben foglalt eltérésekkel – kell alkalmazni.

90. § (1) A bérleti szerződés megszűnését követően a személygépkocsi tároló helyiséget jogcím nélkül használó személy cserehelyiségre nem tarthat igényt.

92. § (1) Az állami tulajdonú, HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiségre határozatlan időtartamra szóló bérleti szerződés cserehelyiség bérbeadása nélkül a Lakástörvény 24. §-a (1) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott esetek fennállása nélkül is felmondható. A felmondási idő egy év. (2) Az (1) bekezdés szerint fel kell mondani a határozatlan időtartamra szóló bérleti szerződést, ha a bérlőnek a honvédelmi szervvel fennálló jogviszonya az 58. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint szűnik meg.

93. § (1) A HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiség határozatlan időtartamra szóló bérleti joga csak HM rendelkezésű vagy önkormányzati tulajdonú személygépkocsi tároló helyiségre cserélhető el, a helyi lakásgazdálkodási szerv hozzájárulásával. (2) A személygépkocsi tároló helyiségek bérlői a 28. § (1) bekezdése szerinti feltétel bekövetkezéséig szóló bérleti jogot csak ezzel azonos bérleti jogra cserélhetik el.

146. § (1) A bérbeadói hozzájárulás iránti kérelmet a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője bírálja el. A hozzájárulást indokolni nem szükséges, a hozzájárulás megtagadását azonban meg kell indokolni, és tájékoztatni kell a kérelmezőt, hogy jogorvoslatért az illetékes bírósághoz fordulhat.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos kérelme megalapozott. A helyi lakásgazdálkodási szerv a HM rendelkezésű személygépkocsi tároló helyiség igénylésének és elosztásának rendjét a gyakorlatban úgy szabályozta, hogy az I. kategóriába sorolt új igénylők előnyben részesültek a II. kategóriába sorolt cserét igénylő, garázzsal már rendelkezőkkel szemben. 1991-től azonban kizárólag a panaszos cserekérelmét tartották nyilván, így a II. kategória háttérbe szorítása kizárólag a panaszos mellőzését jelentette. 

Az iratok között fellelhető utalás olyan bérbeadásra is, amelynek a szabályzat szerint a helyiségbérlet felmondásával kellett volna járnia, mert a személygépkocsival nem rendelkező bérlő a garázshasználatot - az elöljáróinak tudtával - másnak engedte át, de vele szemben intézkedés nem történt. Ezzel ellentétben a panaszos által - a vonatkozó szabályok ismeretének hiányában - jogellenesen végrehajtott helyiségcsere ügyben az eljárási szabályok legszigorúbb betartásával kísérelték meg megakadályozni - az egyébként jogosnak elismert - igényének érvényesítését a cserére.  

A panaszossal szembeni éveken át tartó hátrányos megkülönböztetés, az egyenlő elbíráláshoz való alkotmányos jogait (Alkotmány  70/A. §. ) sértette, és ezzel a helyi lakásgazdálkodási szerv vezetője hivatalos minőségében alkotmányos visszásságot okozott.

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a Magyar Honvédség helyi lakásügyi szervének  eljárása alkotmányos jogot sértett, de ajánlást nem teszek, mert a vizsgálatot befejezését megelőzően a helyi lakásügyi szerv az alkotmányos visszásságot már megszüntette, és az állampolgári igényt jogszerűen rendezte. A Honvédelmi  Minisztérium a szakmai hiányosságok felszámolására intézkedett a szakmai irányítás és ellenőrzés megerősítésére. Az alkotmányos visszásságot okozó személy(ek)nek a Magyar Honvédség aktív állományából való távozása miatt fegyelmi eljárást nem kezdeményezek. 

Budapest, 1998. február 12.

Gönczöl Katalin