OBH 4874/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a MATÁV RT. eljárását sérelmezte.

Az ügyben annak megállapítása céljából indult vizsgálat, hogy a szolgáltató eljárása megfelelt-e a vonatkozó jogszabályi előírásoknak.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg tájékoztatást kértem a MATÁV RT. vezérigazgatójától és Budapest Főváros II. kerületi Önkormányzatának jegyzőjétől.

A megállapított tényállás

1988. decemberében a II. kerületi Tanács VB, valamint a Budapesti Távbeszélő Igazgatóság (a továbbiakban Igazgatóság) a II. kerület Pesthidegkút távbeszélőhálózat fejlesztése tárgyában gazdasági megállapodást kötött. 

A megállapodás tartalmazta, hogy a Tanács VB gondoskodik a lakossági befizetések beszedéséről és annak az Igazgatóság részére történő átutalásáról, a Társaság pedig vállalta a telefonhálózatnak a megállapodásban meghatározott határidőig történő kiépítését, valamint azt, hogy a beruházási hozzájárulás összegét az egyéni előfizetőknek visszatéríti, ha az előfizetői jogviszony akár az előfizető, akár az Igazgatóság felmondása következtében szűnik meg. 

A panaszos 1989-90-ben 65.000 forintot fizetett be a II. kerületi önkormányzat közműfejlesztési számlájára, amelyből túlfizetés miatt 4800 forint visszatérítést kapott, 60.200 forintot pedig az önkormányzat a telefonberuházásra átutalt a MATÁV RT számára. 

1995. december 18. napján a panaszos az előfizetői jogviszonyt felmondta és a Társaság üzletszabályzatára hivatkozva kérte a beruházásra befizetett teljes összeg visszatérítését.

A MATÁV RT. a panaszos által befizetett és később a jogviszony felmondásakor követelt teljes összegből beruházási hozzájárulás visszetérítése címén 12.000 forintot fizetett ki.

Az ügy jogszabályi háttere

16/1987.(V.13.) MT számú rendelet a távközlési beruházási hozzájárulásról
1. § "A távközlési hálózat fejlesztésére fordítható pénzügyi források kiegészítése érdekében egyes előfizetői távközlési berendezések létesítéséért, áthelyezéséért távközlési beruházási hozzájárulást kell fizetni. Fizetésre kötelezettek mindazok, akik részére a Magyar Posta távbeszélő, előfizetői távgépíró és adatátviteli állomást vagy közvetlen összeköttetést létesít vagy ilyet áthelyez.
4. § A Minisztertanács felhatalmazza a Magyar Posta elnökét, hogy rendelkezésben határozza meg a távközlési beruházási hozzájárulás összegét, a hozzájárulás fizetésének feltételeit, valamint azokat a berendezéseket, összeköttetéseket, amelyek létesítése (áthelyezése) esetén a távközlési beruházási hozzájárulást fizetni kell.

2/1987.(V. 13.) MP rendelkezés a távközlési beruházási hozzájárulásról
3. § (1) A távbeszélő fő-, ikerállomás, valamint alközponti főáramkör létesítéséért fizetendő hozzájárulás összegei a következők:
b) az a) pontba nem tartozók (a továbbiakban magánszemélyek) főállomásonként, alközponti főáramkörönként és alközponti kezelő közreműködése nélkül hívható (betárcsázható) állomásonként 12.000 forint beruházási hozzájárulást kötelesek fizetni.

A Magyar Távközlési Részvénytársaság Általános Szerződési Feltételei a közcélú távbeszélő-szolgáltatások igénybevételére

V. fejezet 21.2. pont A beruházási hozzájárulás visszafizetésének szabályai

A szolgáltató 2000. június 1-ig a korábban fizetett beruházási hozzájárulások teljes összegét visszafizeti azoknak az előfizetőknek, akik előfizetői jogviszonyuk megszűnésekor igazolják, hogy a beruházási hozzájárulást a korábbi szabályok szerint megfizették.

Amennyiben a beruházási hozzájárulás visszafizetésére annak befizetését követő 5 éven belül kerül sor, nem kell igazolnia az előfizetőnek, vagy jogutódjának a befizetés tényét, ha a szolgáltató nyilvántartása szerint a beruházási hozzájárulás megfizetése megtörtént.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a szolgáltató és a panaszos között szerződéses kapcsolatot csak a szolgáltatás igénybevételekor megkötött előfizetői szerződés létesített, a fejlesztés tárgyában létrejött gazdasági megállapodás hatálya a lakosságra nem terjedt ki, az a helyi tanács és a szolgáltató között teremtett szerződéses viszonyt.

Mivel a fejlesztés idején a vonatkozó jogszabályok alapján a beruházási hozzájárulás összege 12.000 forint volt, az előfizetői szerződés felmondása esetén a 2/1987 (V. 13.) MP számú rendelkezés és az üzletszabályzat alapján a panaszosnak jogszerűen visszajáró összeg megegyezik a szolgáltató által visszatérített 12.000 forinttal.

A panaszos a 12.000 forint összegű beruházási hozzájáruláson felüli többletbefizetést a telefonvonal soron kívüli megszerzése érdekében vállalta és településfejlesztési hozzájárulás címén fizette a helyi tanács számlájára, ezért tehát azt az előfizetői szerződés felmondásakor a szolgáltatón követelni nem lehet.

A fentiek alapján a vizsgálat tehát megállapította, hogy a szerződés felmondásakor a MATÁV RT. a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt el, ezért az ügyben folytatott vizsgálatomat megszüntetem.

Budapest, 1998. október  21.

Dr. Polt Péter