OBH 48421996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
K. I. budapesti lakos 1996. május 20-án panasszal fordult hozzánk, mert 1993. január 9-én újsághirdetés alapján  vásárolt személygépkocsiját az átírás alkalmával lefoglalta a rendőrség, mivel az lopott volt, de az ügy kimeneteléről, az eladó ellen tett feljelentésének sorsáról három évig semmilyen értesítést nem kapott. Kérésére a II.ker. Rendőrkapitányság 1996. április 18-án megküldte részére az 1993. január 13-án kiállított határozatát a lefoglalás megszüntetéséről. A panasz alapján az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese vizsgálatot rendelt el a jogbiztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt.

Érintett alkotmányos jog:
Jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. 

Alkalmazott jogszabályok:
Az Alkotmány  2. § (1) bekezdésében rögzített alkotmányos elv alapján a jogállamiság elengedhetetlen összetevője a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról:
2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni.
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt – ha e törvény kivételt nem tesz – jogorvoslatnak van helye.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
32. § (2) Egyesíteni lehet azokat az ügyeket, amelyek együttes elbírálása az eljárás tárgyára vagy az abban részt vevő személyekre tekintettel avagy egyéb okból célszerű.
53. § (2) bek. b/ pont: A sértett az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti,
c/ pont: az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól büntető-eljárási jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet.
121. § (1) A büntetőeljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozóhatóság észlelése alapján indulhat meg.
(2) bek: A büntetőeljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.
130 § (2) A nyomozás elrendelése előtt halaszthatatlan nyomozási cselekményeknek van helye, ha a késedelem veszéllyel jár, így különösen a megkezdett bűncselekmény befejezésének, újabb bűncselekmény elkövetésének, az elkövető elrejtőzésének, a bizonyítékok eltüntetésének vagy megsemmisítésének megakadályozása érdekében.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény.
140. § (2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.

Megállapított tényállás, megoldási javaslat:
A panaszos 1993. január 9-én, az Expressz  újságban megjelent hirdetés alapján 680.000 forintért vásárolt egy BIW-673 forgalmi rendszámú VW Golf gépkocsit. Az eladóval úgy került kapcsolatba, hogy a hirdetésben megadott 166-5552 telefonszámon egy idősebb hölggyel beszélt, aki elmondta, hogy az autót az unokája szeretné eladni és vissza fogják hívni egy későbbi időpontban. A visszahívást követő személyes találkozón egy magát Varró Tibor szolnoki lakos igazolványával igazoló fiatalember jelent meg, akivel megállapodtak a vételárban és megkötötték az adásvételi szerződést.

Az üzlet megkötése és az eladó távozása után a panaszos alaposabban megvizsgálta a forgalmi engedélyt és azt gyanúsnak találta, ezért még aznap bement a II.ker. Rendőrkapitányságra, ahol közölték vele, hogy a rendszámot nem körözik. Január 11-én ugyanitt, az átírást megelőző adatellenőrzés során az ügyintézők megállapították, hogy a gépkocsit M-ZV 8307 rendszámmal 1992. november 27-én éjszaka ismeretlen tettes ellopta és az V. ker. Rendőrkapitányság az 5286/92. bü. számú ügyben körözi. A gépkocsit a kapitányság Bűnügyi Osztálya azonnal lefoglalta. 

A rendelkezésre álló iratok szerint a gépkocsi rendszámát egyTrabantról lopták, V. T. a személyi igazolványának elvesztését korábban bejelentette, a forgalmi engedély adatai pedig hamisak voltak. A II. ker. Rendőrkapitányság január 13-án megszüntette a lefoglalást és elrendelte a Golf kiadását a tulajdonosnak, H. T. müncheni lakosnak. A lefoglalás megszüntetéséről szóló határozatot nem kézbesítették a panaszosnak. 

K. I. feljelentést tett az ismeretlen elkövető ellen csalás miatt,  ügyében a nyomozást 141/93.bü. számon a II.ker. Rendőrkapitányság végezte. Az összefoglaló jelentés szerint az elkövető kilétét nem sikerült megállapítani, ezért az ügy előadója az eljárás megszüntetését javasolta május 18-án. Ezzel szemben a nyomozati iratokat május 27-én megküldték az V. ker. Rendőrkapitányságnak a Golf ellopása ügyében keletkezett alapügyirathoz történő egyesítés végett, anélkül, hogy a feljelentőt erről tájékoztatták volna. Az összefoglaló jelentésből nem tűnik ki, hogy a rendelkezésre álló telefonszámot ellenőrizték-e vagy sem. 

Az V. ker. Rendőrkapitányság 1996, október 14-én kelt tájékoztatása szerint a lopás ügyében folytatott 5286/92.bü. sz. nyomozásukat 1993. január 29-én megszüntették, a gépkocsi megtalálásáról nem értesültek, a II. kerületből érkezett iratokról nem tudtak.

A II. ker. Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztályának vezetője 1997. február 4-én kelt levelében elismerte, hogy törvénysértést követtek el azzal, hogy a lefoglalást megszüntető határozatot nem hirdették ki a panaszosnak, de álláspontja szerint a lefoglalás és a tulajdonos részére történő kiadás jogszerű volt, így K. I. emiatt nem károsodott. Arról nem tett említést, hogy a nyomozás során megtettek-e minden intézkedést az elkövető felderítésére - például a telefonszám tulajdonosának ellenőrzése útján  - vagy tevékenységük az ügy formális lezárására és az attól történő megszabadulásra szorítkozott.

A rendőri eljárással kapcsolatban valószínűsíthető mulasztások  sértik a jogállamiság és a jogbiztonság alkotmányos alapelveit. A hasonló problémák előfordulásának megakadályozása és a konkrét üggyel kapcsolatos felelősség megállapítása érdekében javaslom, hogy kérjük fel a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjét vizsgálat lefolytatására. A vizsgálat terjedjen ki arra, hogy :
- a II.ker. Rendőrkapitányság megtett-e mindent a panaszos által feljelentett bűncselekmény elkövetőjének felderítése és ezzel kártalanításának elősegítése érdekében,
 - az eljárási szabályoknak megfelelően jártak-e el, amikor az ügy eredményesen lezárható - nem az illetékességükbe tartozó - részét befejezve, az ismeretlen tettesre vonatkozó és várhatóan eredménytelen csalási ügyet az arra illetékességgel nem rendelkező V. ker. Rendőrkapitányságnak átadták,
- milyen mulasztások idézték elő, hogy a panaszos nem értesült a lefoglalás megszüntetéséről és az ügyének más szervhez történő áttételéről,
- a lefoglalt gépkocsit mikor, milyen állapotban adták át a tulajdonosának, az erdeti forgalmi engedélyt ki (melyik szerv) és mikor adta vissza a tulajdonosnak, illetve mi történt vele,
- az V. ker. Rendőrkapitányságra mikor érkezett az átadott ügyirat és ennek alapján milyen intézkedéseket tettek, eljárásuk megfelelt-e a jogszabályoknak.
A vizsgálat eredményéről és a tett intézkedésekről a BRFK vezetője adjon tájékoztatást.

A kapott válaszok alapján dönthető el, hogy az ügyben teszünk-e ajánlásokat, illetve a panaszosnak milyen útbaigazítást tudunk adni.

Budapest, 1997. február

Dr. Kiss László