OBH 4800/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az önkormányzat a nem lakás célú helyiségének megvásárlására bejelentett szándékát elutasította. A becsatolt dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

Panaszos önkormányzati tulajdonú helyiség használója, mert 1982. július 26-án használati szerződést kötött közvetlenül az ingatlan kezelőjével az épület alagsorában található 11 m2 -es - korábban mosókonyhaként hasznosított - helyiségre. A helyiség használati jogának megszerzését nem a tanács VB engedélyezte, és azért igénybevételi díjat nem fizetett. Ezek hiányában nem vált a helyiség bérlőjévé. 1993-ban az önkormányzati tulajdonú ingatlanok elidegenítésével megbízott szervezet értesítette, hogy a helyiséget az önkormányzat elidegenítésre kijelölte, és arra elővásárlási joga van. A csatolt tájékoztató szerint azonban az adás-vételi szerződés megkötésének feltétele - többek között - a kiutaló határozat bemutatása. 

Tekintettel arra, hogy a használati szerződés megkötésére kiutaló határozat nélkül került sor, ilyen irattal a kérelmező nem rendelkezett. 

1993 óta panaszos többször fordult kérelemmel az elidegenítés engedélyezése iránt, de azt az önkormányzat rendre elutasította. Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatát kérte.

Az  alkalmazott jogszabályok:

Az állami tulajdonban álló házingatlanok elidegenítésének szabályozásáról szóló 32/1969. (IX.30.) Korm. rendelet

2. § (1) A házingatlanok közül magánszemélyek részére elidegeníthetők: kisipari műhely, magánkereskedői üzlet, műterem, garázs vagy üdülés céljára a társasházakban levő, az ingatlannyilvántartásba önálló ingatlanként bejegyzett, nem lakás céljára szolgáló helyiségek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célokra magánszemélyek részére elidegeníthetők az egynél több lakást, illetőleg önálló rendeltetésű helyiséget magukban foglaló lakó- vagy vegyes rendeltetésű, illetőleg nem lakás céljára szolgáló épületek is, ha azokat a kezelő állami szerv előzetesen társasházzá alakította át.

A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

58. § (1) Ha a törvény másként nem rendelkezik, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került helyiségre a bérlőt (bérlőtársat) elővásárlási jog illeti meg. (2) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben említett helyiségek vételárának mértékét, megfizetésének (részletfizetés, vételárengedmény stb.) módját és feltételeit.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. 

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a kérelmét az önkormányzatnak a helyiség elidegenítését megtagadó döntése miatt nyújtotta be. 

Az önkormányzatot az ingatlanvagyonának elidegenítésére a 32/1969. (IX.30.) Korm. rendelet nem kötelezte, és azt az 1993. évi LXXVIII. tv. is csak a vételi jogú lakások esetén írja elő, ezért az önkormányzat a vételi jog hiányában a helyiségek elidegenítésére jogi eszközökkel nem kényszeríthető. Az elidegenítés feltételeinek meghatározásakor a törvény alapján jár el, és tulajdonosi jogait gyakorolja, így az eladás megtagadásával jogszabályt nem sértett.

Nem okoz diszkriminációt, ha a jogszabály különböző jogi helyzetben lévő személyeket különböző módon szabályoz. A használati szerződés a bérleti szerződéstől alapvetően eltérő jogi statust eredményez, mert a jogszabályok az elővásárlási jogot csak a bérlőknek biztosítják.

Az önkormányzat, illetve megbízottja a tulajdonának elidegenítése, hasznosítása során nem hatóságként, hanem tulajdonosként jár el. Amennyiben az önkormányzat döntése az ügyfél jogát, vagy jogos érdekét sérti, az ellen az érintett bírósághoz fordulhat. A kérelem elbírálására nem alkalmazhatóak az államigazgatási eljárás szabályai, ezért a panasz nem felel meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § -ban foglaltaknak. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálati jogköre nem terjed ki a polgári jogi viszonyok vizsgálatára, ezért az eljárást e részben hatáskör hiányában megszüntettem. 

A vonatkozó jogszabályok vizsgálata során megállapítottam, hogy azok az állampolgárok Alkotmányban biztosított jogait nem sértettek, ezért az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 1997. október 16.

Dr. Polt Péter