OBH 4787/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy különböző szociális ellátások iránt benyújtott kérelmeire választ nem kap, támogatásban az önkormányzat őt nem részesíti.

Megállapított tényállás

Panaszos 1995 óta évente több ízben fordult a települési önkormányzathoz lakásfenntartási támogatás, átmeneti segély, ápolási díj iránti kérelemmel. A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem panaszos kérelmeinek elintézésére, az esetleg nyújtott támogatásokra vonatkozóan. 

A kapott iratok alapján kiderült, hogy panaszos kérelmeire az önkormányzat több esetben nem határozattal, hanem tájékoztató levéllel válaszolt. Ebben azt közölte az érintett önkormányzat a panaszossal, hogy pénzhiány miatt nem áll módjában a kérelem teljesítése. Az érdemi döntés és a határozathozatal elmulasztásának egy esetben - a tájékoztató levél tartalma szerint - az volt az oka, hogy a helyi szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló rendelet módosítás, ill. átdolgozás alatt állt.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

"43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető."

Az érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § (1): 
"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 57. § (5): 
"A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti."

Alkotmány 77. § (2): 
"Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során beszerzett iratokból megállapítható, hogy panaszos nem teljesen ellátatlan, az önkormányzat lehetőségeihez képest támogatásban részesíti. 

Alkotmányos visszásságot tárt fel azonban a vizsgálat panaszos kérelmeinek elintézésével kapcsolatban. Az érintett önkormányzat panaszos két kérelmére - 1995 folyamán - nem határozattal, hanem elutasítást tartalmazó levéllel válaszolt. Ezekben a jegyző indoklásként az önkormányzat teljesítőképességének határát, abban az időpontban fennálló anyagi helyzetét jelölte meg, más esetben arra hivatkozott, hogy a helyi szociális igazgatásról és ellátásokról szóló rendelet módosítás alatt áll, ezért nem áll módjában a Népjóléti Bizottságnak a kérelemmel kapcsolatban érdemi döntést hozni.

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." 

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint a közigazgatási szerv az ügy érdemében és az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A határozatnak tartalmaznia kell - többek között - a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást.

Panaszos kérelmei esetében a határozat meghozatalának elmulasztása alkotmányos visszásságot eredményezett az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvével és a jogorvoslathoz való jogával kapcsolatban.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

1995 folyamán az önkormányzathoz érkezett szociális ellátás iránti kérelmek elintézését vizsgálja felül.

Az alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az érintett helyi önkormányzat tartsa be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait, az ügyfelek kérelmeire határozattal válaszoljon.

Kérem a helyi önkormányzat jegyzőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1997. szeptember

Dr. Polt Péter