OBH 4605/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:

Dr. K. Z. veszprémi lakós 1996. április 28-án panasszal fordult Hivatalomhoz, mert sérelmezte, hogy Balatonszepezd Önkormányzata Polgármesteri Hivatala jegyzőjének 1995. július 6-án kelt, 520-2/1995. sz határozata ellen - 1995. augusztus 9-én benyújtott - fellebbezését  a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal nem bírálta el.

A megállapított tényállás: 

A panasszal érintett 486 négyzetméter nagyságú, Balatonszepezd .......... hrsz.-ú, közterület megjelölésű, az önkormányzat tulajdonát képező, belterületi ingatlan, valójában egy "foghíj" telek, amelyet a panaszos - több környékbeli üdülőtulajdonossal együtt - gépkocsi parkolóként, illetve a vízpartra történő lejárásra használt éveken keresztül.
Az ingatlant az egykori községi tanács 1990. június 19-én kelt, 1990. évi 2. sz rendeletével  jóváhagyott rendezési terve a V/A-Ü-0/4. sz. építési övezetbe sorolta, azaz közterületről építési telekké minősítette. Az említett terület besorolásának megváltozásával összefüggő ingatlan-nyilvántartási bejegyzés megfelelő módosítása azonban elmaradt.
Balatoszepezd Önkormányzat jegyzője 1995. július 6-án kelt, 520-2/1995. sz határozatával az ingatlant - a község rendezési tervéről szóló 2/1990. sz. tanácsrendeletre hivatkozva - nyaralóval beépíthető építési telekké minősítette, továbbá intézkedett a változásnak az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéséről.

A határozat ellen panaszos 1995. augusztus 9-én, az önkormányzat más intézkedését is kifogásolva, -  ügyvédi iroda útján - beadvánnyal fordult a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatalhoz.
A Közigazgatási Hivatal 1995. szeptember 1-én kelt, 348-5/1995. sz. levelében panaszos jogi képviselőjét - egyebek mellett - arról is tájékoztatta, hogy a beadványnak azt a részét, amely Balatonszepezd Önkormányzata jegyzőjének 520-2/1995. sz. határozatának felülvizsgálatára irányul, a Hatósági Főosztály külön másodfokú határozattal bírálja el.
1996. szeptember 18-án kelt megkeresésemre válaszolva, a Közigazgatási Hivatal 59-13/1996. sz. válaszában arról tájékoztatott, hogy panaszos beadványát megvizsgálták, azt azonban fellebbezésként nem fogadták el, ugyanis a beadvánnyal érintett ügyben panaszos nem tekinthető ügyfélnek, tehát  fellebbezési joggal sem rendelkezik.
A Közigazgatási Hivatal álláspontja szerint, a beadvány tárgyát képező határozat bár formailag kétségtelenül hibásnak tekinthető, hiszen a jegyző olyan kérdésben határozott amely nem az ő, hanem a testület hatáskörébe tartozik - illetve amelyet hatályos helyi rendelet már szabályoz - nem tartalmaz az ügy érdemére vonatkozó döntést, mindössze regisztrálja a rendelet szerinti állapotot.
A Közigazgatási Hivatal az ügyben felügyeleti intézkedéssel nem élt, figyelemmel arra, hogy a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy év már eltelt.

Alkalmazott jogszabályok:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 

3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
(4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság – a felettes szerve útján – a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
(2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha
a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta,
b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene,
c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt,
d) azt jogszabály kizárja vagy feltételhez köti.

75. § (1) Az e fejezetben szabályozott eljárásokban a közigazgatási szerv határozatát a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogra tekintet nélkül meg kell semmisíteni, ha
a) az ügy nem közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik,
b) a közigazgatási szervnek az ügyben eljáró dolgozója a kötelességét a büntető törvénybe ütköző módon megszegte, és ez a közigazgatási szerv határozatát befolyásolta, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetését jogerős ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet meghozatalát nem a bizonyítottság hiánya zárja ki.
(2) A közigazgatási szerv határozata az (1) bekezdés szerint nem semmisíthető meg, ha a határozat jogerőre emelkedése óta három év eltelt.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény

1. § (1) A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye önkormányzata (a továbbiakban: helyi önkormányzat) a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben (a továbbiakban: helyi közügy) önállóan jár el.

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokrólvaló gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.

16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
(2) A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát.

38. § (1) A képviselő-testület egységes hivatalt hoz létre – polgármesteri hivatal elnevezéssel – az önkormányzat működésével, valamint az államigazgatási ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására.

Az érintett alkotmányos jogok:

A jogállamiság és az ahhoz fűződő jogbiztonsághoz való jog / Alkotmány 2.§ (1) bek./
Jogorvoslathoz való jog  / Alkotmány 57.§ (5) bek./

A vizsgálat megállapításai:

A megállapított tényállás, a rendelkezésemre álló iratok, valamint a vonatkozó jogszabályok alapján megállapítottam, hogy a jegyző a panasszal érintett határozat meghozatalával a képviselőtestület feladatkörébe tartozó kérdésben döntött, tehát hatáskör hiányában járt el.
Az 1957. évi IV. tv. /Áe./ 75. § (1) bek. a) pontja értelmében - figyelemmel a hivatkozott törvényhely (2) bekezdésére is - a közigazgatási szerv határozatát  jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogra tekintettel is meg kell semmisíteni, ha az ügy nem a közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik, feltéve, ha a határozat jogerőre emelkedése óta három év még nem telt el.
Az Áe. az államigazgatási határozat semmissége esetén - a fellebbezéstől eltérően - nem kizárólag az ügyfél, illetve ügyféli jogokkal rendelkező kérelmező beadványától teszi függővé a döntés, illetve az azt megelőző eljárás vizsgálatát. Ezért a Közigazgatási Hivatalnak az Áe. 75. § vonatkozó rendelkezéseit kellett volna alkalmaznia, ami azt jelenti, hogy a jegyző rendeletét - a rendelet  a semmisségét megalapozó, hatáskör hiányában történt eljárás észlelését követően - a panaszos ügyféli minőségének vizsgálata nélkül, haladéktalanul meg kellett volna semmisítenie.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter a feladat- és hatáskörérő szóló 43/1990. (IX. 15.) Korm. rendelet 5.§ (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva intézkedjen arról, hogy a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője az Áe. 75.§ (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, semmisítse meg Balatonszepezd Önkormányzata Polgármesteri Hivatala jegyzőjének, 1995. július 6-án kelt, 520-2/1995. sz határozatát és utasítsa a jegyzőt arra, hogy az 1990. június 19-én kelt, 1990. évi 2. sz rendeletével jóváhagyott rendezési terv egyidejű megküldésével, az illetékes földhivatalnál kezdeményezze az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésnek, a hivatkozott rendeletnek megfelelő kiigazítását.

Budapest, 1997. június 19.

Gönczöl Katalin