OBH 4477/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása

M. E. a visontai pszichiátriai otthon lakója hivatalunkhoz küldött beadványában azt sérelmezte, hogy több mint hat éve jogellenesen tartják "fogva" és jogellenesen helyezték gondnokság alá is. Pszichiátriai visszaélésnek nevezte a problémáját. Leírta, hogy édesanyjával jó a kapcsolata és vele szeretne egy háztartásban élni. Sérelmezte továbbá az intézeti ellátás minőségét is.

A panaszban jelzett problémák kivizsgálására vizsgálatot indítottam. A vizsgálat keretében 1997. február 18-án a Heves Megyei Önkormányzat Pszichiátriai Otthonában Visontán beszereztem a gondnokság alá helyezésre és a pszichiátriai otthoni elhelyezésre vonatkozó iratokat és meggyőződtem az ellátás körülményeiről.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratokból valamint az otthonban végzett vizsgálat alapján a következő tényállást állapítottam meg. M. E.-t 1983-tól schizofrenia diagnózissal folyamatosan kezelték pszichiátriai kórházi osztályon illetőleg ideggondozóban. 1987-ben a Hatvani Városi Bíróság az édesanya keresetére 3.P.20.266/1987/6. számú ítéletével M. E.-t cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezte. A határozat ellen panaszos jogorvoslattal nem élt. A gyámhatóság az édesanyát rendelte gondnokául.

A gyámhatóság - Lőrinci Nagyközségi Közös Tanács VB. Szakigazgatási Szerve - a gondnok kérésére 1989-ben 250/1989. számú határozatával 1989. január 23-án M. E.-t határozatlan időre a Heves Megyei Tanács VB. Egészségügyi Osztálya által kijelölt, visontai elmeszociális otthonba utalta be. A beutalás ellen jogorvoslattal nem éltek.

1991-ben M. E. pert indított a gondnokság alá helyezés megszüntetése iránt. A Hatvani Városi Bíróság 3. P.20.188/1991/6. számú ítéletével - a korábbi ítélet megváltoztatásával  -M. E.-t cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte. A bírósági ítélet ellen M. E. nem fellebbezett.

Az 1993. június 16-án tartott Szakértő Bizottsági felülvizsgálat a szükséges gondozás időtartamát egy évben állapította meg. Erre tekintettel a visontai otthon igazgatója 1993. szeptember 27-én megkereste a beutaló szerv jogutódját, a Lőrinci Polgármesteri Hivatalt, kérve a határozatlan idejű beutalás határozott idejűre változtatását. Megkeresésére válasz nem érkezett. A vizsgálat időpontjában M. E. a visontai otthon lakója volt.

A gondozás és ápolás körülményeivel összefüggésben megállapítottam, hogy az otthon fizikai és személyi adottságai az előírt egészségügyi és szociális ellátás követelményeinek nem felelnek meg, különös tekintettel a visontai Hőerőmű légszennyezésére, az épületek és berendezési tárgyak állapotára, a szakorvosi ellátás hiányosságaira stb.

Alkalmazott jogszabályok

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

13. § (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú is, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota, szellemi fogyatkozása vagy valamilyen kóros szenvedélye miatt – tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent.
(3) A cselekvőképesség korlátozottsága a gondnokság megszüntetésével véget ér.

14. § (1) A korlátozottan cselekvőképes személy jognyilatkozatának érvényességéhez – ha jogszabály kivételt nem tesz – törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényessége felől.
(2) A korlátozottan cselekvőképes személy törvényes képviselőjének közreműködése nélkül is
a) tehet olyan személyes jellegű jognyilatkozatot, amelyre jogszabály feljogosítja;
b) megkötheti a mindennapi élet szokásos szükségleteinek fedezése körébe tartozó kisebb jelentőségű szerződéseket;
c) rendelkezik munkával szerzett keresményével, ha jogszabály kivételt nem tesz; keresménye erejéig erre kötelezettséget is vállalhat;
d) megköthet olyan szerződéseket, amelyekkel kizárólag előnyt szerez.
(3) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes kiskorúnak ígért vagy adott ajándékot a gyámhatóság engedélyével visszautasíthatja. Ha a gyámhatóság a törvényes képviselő visszautasító nyilatkozatát nem hagyja jóvá, ez a határozata a törvényes képviselő elfogadó nyilatkozatát pótolja.
(4) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes személy nevében maga is tehet jognyilatkozatot, kivéve azokat, amelyeknél a jogszabály a korlátozottan cselekvőképes személy saját nyilatkozatát kívánja meg, illetőleg amelyek a munkával szerzett keresményre vonatkoznak.

16. § (1) Cselekvőképtelen az is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt – állandó jelleggel teljesen hiányzik.
(3) Ha a bíróság ugyanilyen okból kiskorút helyez cselekvőképességet kizáró gondnokság alá, a gondnokság hatálya a nagykorúság elérésével áll be, de a kiskorú már a határozat jogerőre emelkedésével cselekvőképtelenné válik.
(4) A gondnokság megszüntetésével a cselekvőképtelen személy cselekvőképességét visszanyeri.

18. § (1) A cselekvőképtelen személy jognyilatkozata semmis; nevében törvényes képviselője jár el.
(2) Nem lehet semmisnek tekinteni a cselekvőképtelen személy által közvetlenül kötött és már teljesített csekély jelentőségű szerződéseket, amelyek megkötése a mindennapi életben tömegesen fordul elő, és különösebb megfontolást nem igényel.
(3) A gondnokság alá helyezés nélkül is cselekvőképtelen nagykorú személy jognyilatkozatát cselekvőképtelenség miatt nem lehet semmisnek tekinteni, ha tartalmából és körülményeiből arra lehet következtetni, hogy a jognyilatkozat a fél cselekvőképessége esetében is indokolt lett volna.

1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról 

8. § A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezést a gondnokság alá helyezendő személy házastársa, egyeneságbeli rokona, a gyámhatóság és az ügyész kérheti.

10. § A gondnokság alá helyezést kimondó jogerős bírósági ítélettel azonos hatályú a bíróság ideiglenes gondnokság alá helyezést kimondó jogerős, vagy előzetesen végrehajtható határozata [Pp. 307. § (2) bekezdés].

13. § (1) A cselekvőképességet érintő gondnokságot a bíróság megszünteti, ha elrendelésének oka már nem áll fenn.
(2) A gondnokság megszüntetése iránt maga a gondnokság alatt álló, házastársa, egyeneságbeli rokona, a gondnok, a gyámhatóság és az ügyész indíthat keresetet.

44. § (1) A gyámhatóság annak a nagykorú személynek a részére, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, szükség esetén ideiglenes gondnokot rendel. Az ideiglenes gondnokrendelés hatálya a gondnokság alá helyezéssel, legkésőbb azonban a kirendeléstől számított egy év elteltével megszűnik.
(2) Az ideiglenes gondnok jogköre a személyi ügyek intézésére és a vagyon felügyeletére terjed ki; a gyámhatóság előzetes hozzájárulásával azonban minden olyan intézkedést megtehet, amivel a gondnokolt személyt károsodástól óvja meg.

3/1980. (III.8.) EüM rendelet a szociális otthonokról és szociális intézetekről* 

6. § (1) A szociális intézménybe történő beutalás kérelem alapján történik.
(2) A beutalás iránti kérelmet az állandó lakóhely szerint illetékes községi, nagyközségi szakigazgatási szervhez, városi, fővárosi kerületi tanács végrehajtó bizottsága egészségügyi feladatot ellátó szakigazgatási szervéhez, illletőleg a megyei városi kerületi hivatalhoz (a továbbiakban: beutaló szerv) kell benyújtani.
(3) A beutalást az elhelyezést igénylő személy vagy törvényes képviselője kérheti.
(4) Elmebeteg beutalása esetében:
- ha az elhelyezést igénylőt a bíróság cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, a beutalást gondnoka hozzájárulásával saját maga, vagy gondnoka kérheti,
- ha az elhelyezést igénylőt a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezte, gondnoka kérheti a beutalást,
- ha az elhelyezést igénylő és a gondnok szándéka között ellentét áll fenn, a beutaló szerv a gyámhatóság intézkedését kérheti.

10. § (3) Szakorvosi javaslat alapján az elmebetegek szociális otthonába történő beutalás határozott időre, legfeljebb 5 évre szólhat. A határozott időre beutalt beteget évenként köteles a Szakértő Bizottság felülvizsgálni, és dönteni a gondozás további szükségességéről. A határozatlan időre beutaltat gondnoka, a gyámhatóság vagy saját kérelmére a Szakértő Bizottság köteles felülvizsgálni.
(4) Az időskorúak és a szakosított gondozást igénylők kérelmére, illetőleg elmebetegek esetében a Szakértő Bizottság javaslatára és a beteg vagy gondnoka kérelmére a határozott időre szóló beutalást a beutaló szerv új határozattal határozatlan időre változtathatja.

12/1987. (VI. 29.) MM rendelet a gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról

53. §   A gyámhatóság annak megállapítása céljából, hogy a nagykorú személynek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, az ideiglenes gondnok rendelése előtt [Ptké. 44. § (1) bekezdése] beszerzi a gondnokság alá helyezendő állandó lakóhelye szerint illetékes, vagy a gyógykezelést ellátó pszichiátriai gondozóintézet (ideg- és elmegyógyintézet) szakvéleményét. 

54. § (1)  A gyámhatóság legkésőbb az ideiglenes gondnok kirendelését követő három hónap elteltével köteles a gondnokság alá helyezés iránti pert megindítani feltéve, hogy a perindításra egyébként jogosultak még nem nyújtottak be keresetlevelet (Ptké. 8. §).

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

93. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az az ellátást igénylő kérelmére történik. Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.

32/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a gyermeknevelési támogatás megállapításának szabályairól, valamint a szociális ellátások igényléséhez felhasználható bizonyítékokról

15. § Az ápolást, gondozást nyújtó és rehabilitációs intézménybe (a továbbiakban: tartós bentlakásos intézmény), valamint az átmeneti elhelyezést nyújtó intézménybe történő felvételt a 3. számú melléklet szerinti adatlapon kell kérni.

16. § (1) A pszichiátriai betegek otthonába, valamint a pszichiátriai, illetve szenvedélybetegek rehabilitációs intézményébe való elhelyezés iránti kérelemhez csatolni kell az Szt. 112. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott, egy évnél nem régebbi szakvéleményt.

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.

43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.

45. § A bentlakásos intézményben gondozott személy az e rendeletben foglaltak szerint részesül teljes körű ellátásban.

46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére – orvosi javaslatra – az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.

47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt – szükség szerinti más lábbelit – tartalmaz.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt ruházat összetételéről, mennyiségéről, valamint a sportruházattal való ellátás indokoltságáról az intézmény vezetője dönt.
(5) A gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.

50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.

51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja – a fogorvosi ellátás kivételével – a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.

54. § (1) Az intézményben gondozott betegek ellátásához szükséges ápolási segédeszközökről, a beteg kényelmét szolgáló eszközökről, valamint a rehabilitációt segítő eszközökről az intézmény gondoskodik.
(2) Az intézményben élő gondozott számára szükséges gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzéséről az intézmény gondoskodik.

55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.

57. § (1) Az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzési célú foglalkoztatás lehet az igazgatási, gazdasági vagy a gondozottak művelődését, szórakozását szolgáló részlegekben, valamint az intézményhez tartozó udvaron, kertben végzett munka.

Az érintett alkotmányos jogok

- jogbiztonsághoz fűződő jog [Alkotmány 2. § (1)]
- szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]
- legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1)
- szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1)]

A vizsgálat megállapításai

M. E. beadványával kapcsolatban az alábbiakat állapítottam meg.

1.  M. E. gondnokság alá helyezéséről bíróság döntött. A bíróság eljárásának, ítélete megalapozottságának vizsgálatára az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény [a továbbiakban:Obtv.] 29. § (1) f) pontja értelmében nincs hatásköröm.

2. A panaszos szociális otthoni beutalásával kapcsolatban észleltem, hogy a Lőrinci Nagyközségi Közös Tanács VB. Szakigazgatási Szervének beutaló határozata jogszabálysértő volt, mivel nem rendelkezett a beutalás időtartamáról, ami a 3/1980. (III.8.) EüM rendelet 10.§ (3) bekezdése szerint határozott időre, legfeljebb 5 évre szólhatott volna. A beutalás körülményeit azonban, tekintettel arra, hogy az eljárás 1989. október 23-a előtt indult, az Obtv. 17. § (3) bekezdése alapján nem vizsgálhattam.

3. A vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy mulasztásban megnyilvánuló jogszabálysértést követett el az államigazgatási szerv akkor, amikor a visontai pszichiátriai otthon igazgatójának megkeresésére - a Szakértői Bizottság véleménye alapján -  nem intézkedett a beutalás időtartamának megváltoztatásáról. Ezzel a Lőrinci Nagyközségi Közös Tanács VB. Szakigazgatási Szerve az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamisághoz fűződő jogbiztonság elvével, valamint az 55. § (1) bekezdésében biztosított szabadsághoz és személyi biztonsághoz való joggal összefüggésben okozott alkotmányos visszásságot. Tekintettel arra, hogy időközben a szociális ellátásról szóló jogszabályi rendelkezések lényegesen megváltoztak, a megállapított alkotmányos visszásság orvoslására ajánlással nem élek.

4. A vizsgálat megállapította, hogy a Heves Megyei Önkormányzat Visontai Pszichiátriai Otthona a jogszabályban előírt szociális ellátás biztosítására mind fizikai adottságai, mind személyi feltételei szempontjából alkalmatlan, ami az otthonban ápolt betegeknek az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogukkal valamint a 70/E. § (1) bekezdésében foglalt szociális biztonsághoz való jogukkal összefüggésben jelent alkotmányos visszásságot. 
Az OBH 2255/1996. számú vizsgálatom eredményeként tett ajánlásomra a fenntartó 1996. augusztusában az otthon bezárásáról, továbbá az egészségügyi és szociális ellátás feltételeinek javításáról döntött. Az elfogadott intézkedési terv több célkitűzése már meg is valósult, ezért az alkotmányos visszásság orvoslására újabb ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. június 10.

Gönczöl Katalin