OBH 4435/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Erzsbetvárosi lakos panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában sérelmezte, hogy a véleménye szerint engedély nélkül kialakított a GOLDOR BT. által üzemeltetett vendéglátó egység zajos működése zavarja a környék lakóinak nyugalmát.
	A vendéglátó egység zeneszolgáltatása, és az utcai lárma következtében az állampolgárok pihenése nem biztosított. A polgármesteri hivatal beadványukra már több intézkedést tett, azonban kérésük ellenére az egységet nem zárták be.
	A vizsgálatot az alkotmányban rögzített létező legnagyobb egészséghez és az egészséges épített környezethez való jogokkal összefüggésben rendeltem el.

A megállapitott tényállás
	A polgármesteri hivatal az adott időszakban hatályban volt üzletek működéséről szóló 6/1990/IV.5.) KeM rendelet előírásait követve intézkedett. Mivel a korlátozásnak nem tettek eleget a jegyző az egység ideiglenes bezáratását rendelte el.  Az intézkedéséhez kérte  a rendőrhatóság segítségét. A beérkezett iratanyagból kitűnik, hogy a nyitvatartási idő korlátozása ellen a GOLDOR BT felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a bírósághoz. A Fővárosi Bíróság ítélete utána, annak indokolását követve, a jogszabály módosítás szerint a zajszint mérést elvégeztette. A szakvélemény alapján új határozatot hozott. A korlátozás megszüntetését tartalmazó határozat kibocsátása után a polgármesteri hivatalhoz a lakók panasszal nem éltek.

Az ügy jogszabályi háttere
1993.évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) bekezdése rögzíti, hogy: E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;

1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
Az épített környezet védelme
24. § Az épített környezet védelme kiterjed a településekre, az egyedi építményekre és műszaki létesítményekre.
25. § (1) A települések területén a környezet terhelhetősége és a településrészek rendeltetése alapján a rendezési tervben övezeteket kell meghatározni.
(2) Az egyes övezetekben folytatható tevékenységek a külön jogszabályban a környezetterhelés jellege alapján meghatározott védőtávolság, védőterület megléte és a védelmi előírás megtartása esetén engedélyezhetők.
(3) A kijelölt védőterületen vagy védőtávolságon belül az adott övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység – külön védelmi intézkedés nélkül – nem folytatható.
27. § A természetes és épített környezet összehangolt védelme érdekében a területfejlesztési koncepciókban, a területrendezési és településrendezési tervek elkészítése során a bennük foglalt elképzelések várható környezeti hatásait is fel kell tárni, és értékelni, a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket környezetvédelmi fejezetben – vagy önálló környezetvédelmi tervben, illetőleg programban – kell rögzíteni. Ezek tartalmi követelményeit e törvény, valamint külön jogszabályok állapítják meg.
Zaj és rezgés
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK KÖRNYEZETVÉDELMI FELADATAI
46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
73. § (1) Az egyes tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának feltárására és megismerésére, valamint a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére környezetvédelmi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat) kell végezni.
(2) A felülvizsgálat szempontjából:
a) tevékenységnek minősül valamely – a környezet igénybevételével, veszélyeztetésével vagy környezetszennyezéssel járó – művelet, illetőleg technológia folytatása, felújítása, helyreállítása és felhagyása;
b) érdekelt az a) pontban meghatározott tevékenység gyakorlója.

A panaszbejelentés idején hatályos jogszabály:
6/1990. (IV. 5.) KeM rendelet az üzletek működéséről
4. § A jegyző az üzletben gyakorolt tevékenységet megtiltja, ha az ellenőrzés során megállapítja, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban előírt követelményeknek nem felelnek meg, és a jegyző vagy a külön jogszabályban megjelölt hatóságok felszólítása ellenére a kereskedő a követelményeknek 30 napon belül nem tesz eleget. Külön jogszabály eltérő határidőt is megállapíthat.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
8. § (1) Ha ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.
18. § (1) A jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
(2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli.
(3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
28/1994. (V. 20.) AB határozat 
1. Az Alkotmány 18. §-a szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. A 70/D. § (2) bekezdése értelmében a "lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez" való emberi jogot [70/D. § (1) bekezdés] a Magyar Köztársaság - többek közt - az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

Az érintett Alkotmányos jog
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszbejelentés vizsgálata során az alábbiakat állapítottam meg.
	A Fővárosi Bíróság helyben hagyta az üzlet nyitvatartásának korlátozásával kapcsolatos államigazgatási határozatot. A jogerős határozat végrehajtását a rendőrhatósággal közösen a polgármesteri hivatal többször is ellenőrizte. Mivel a kötelezésnek a BT nem tett eleget, a jegyző az egység ideiglenes bezárását rendelte el.
	A Fővárosi Bíróság ítéletének indokolásában arra is kitért, hogy az időközben történt jogszabály módosítás következtében a nyitvatartási idő korlátozását csak a zajterhelési határérték ismételt vizsgálata után lehet elrendelni, amennyiben a zaj a megengedett határértéket meghaladja. 	A megismételt vizsgálat szerint a zeneszolgáltatás nem lépte túl a megengedett mértéket, így a  zajkibocsátás a környezetre nem veszélyes, minősítése megfelelő. A szakértői véleményre figyelemmel a nyitvatartási idő korlátozását feloldották.
	A határozat visszavonása óta panaszbejelentés a polgármesteri hivatalba nem érkezett.
	Az államigazgatási eljárást a bíróság ítélete zárta le. A bíróság eljárását, ítéletét az Obtv. 29.§ (1) bekezdés f.) pontja alapján nem vizsgálhatom.
	Erzsébetváros Önkormányzata a  hatályos jogszabályok alapján minden esetben a rendőrhatóság közreműködésével megtette intézkedését (nyitvatartási idő korlátozása, az üzlet ideiglenes bezáratása, stb. Legutóbbi intézkedését a  bíróság ítéletének megfelelően megtette, azaz elvégeztette a zajszint mérést és ennek figyelembe vételével feloldotta a korábbi nyitvatartási idő korlátozást.
	A nyitvatartási idő korlátozásának feloldása óta a lakók panasszal nem éltek az önkormányzat jegyzője felé. Tájékoztatom a panaszost, ha ismételten zavarja nyugalmukat a vendéglátó egység működése, úgy kérelmezni kell  újra a nyitvatartási idő korlátozását. Természetesen erre csak akkor kerülhet sor, figyelemmel az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet 18.§-ára, ha az ismételt zajszint mérés szerint a zajhatás a megengedett mértéket meghaladja.
	Az Obtv. 16.§ (1) bekezdése alapján kizárólag a hatóság (29.§ (1) bek. f.) pontja kivételével), jelen esetben az önkormányzat eljárását vizsgálhatom. Erzsébet Város Polgármesteri Hivatala a hatályos jogszabályoknak megfelelően intézkedett a lakossági bejelentésekre. Az eljárás elhúzódásának oka a felülvizsgálati kérelem elbírálásából adódott. A hatóság a bíróság ítéletének megfelelően intézkedett.
	Vizsgálatom során alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem észleltem.

Budapest, 1999. szeptember 21.

Dr. Polt Péter