OBH 4431/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványával az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve a XIV. ker. Önkormányzat valamint a Főváros Közigazgatási Hivatalának határozatait és eljárását.

A vizsgálat a panaszhoz való jog, a jogbiztonsághoz való jog érintettsége miatt indult.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

A panaszos sérelmezte, hogy a lakóházuk földszintjén lévő garázshelyiségben a lakástulajdonosok érdekeit sértő módon, egy a házban nem lakó magánszemély borkimérést folytat.

Ez ellen tiltakozott a XIV. ker. Polgármesteri Hivatalnál. Kifogásolta, hogy tudomása szerint a vállalkozó nem rendelkezik a borkiméréshez szükséges engedélyekkel.

Megkeresésemre a XIV. ker Önkormányzat jegyzője azt a tájékoztatást adta, hogy a nevezett vállalkozó rendelkezik a tevékenység gyakorlásához szükséges vállalkozói igazolvánnyal és az üzletnyitás bejelentésével. A panaszos többszöri kifogásoló bejelentéseit követően az ismételt ellenőrzések során megállapítható volt, hogy a vállakozó a jogszabályokban foglalt előírásoknak megfelelően üzemelteti a helyiséget. 
A tájékoztatás kitért arra is, hogy az 1995. 09. 13-i 8/746/2/1995. számú, a helyiség borkimérésként való használatát engedélyező határozatot a társasház nevében 1995. 09. 28-án átvették, és a panaszos fellebbezést nem nyújtott be, így a határozat jogerőre emelkedett.

A  panaszos állítása szerint, a jegyző működést engedélyező határozata ellen 1995. novemberében fellebbezést nyújtott be.

Megkeresésemre a Főváros Közigazgatási Hivatala az felvilágosítást adta, hogy a panaszos részéről a Hivatalhoz nem érkezett fellebbezés, de a panaszos 1995. novemberében keltezett, a Hivatalhoz benyújtott beadványával kapcsolatban elismerik, hogy adminisztrációs hiba folytán 1996. január 3-án érdemi intézkedés nélkül lekerült az irattárba. Erről, a tudomásszerzés után  1997. április 2-án a panaszost értesítették.

Az iratokból megállapítható volt, hogy a panaszos beadványa a Hivatalhoz 1995. november 23-án érkezett.

1.
Az Alkotmány 64. §-a értelmében: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."
Az 1957. évi IV. törvény 15. § (1) bekezdése értelmében: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
A Közigazgatási Hivatalnak a jogszabály rendelkezései értelmében a panaszos beadványával kapcsolatban harminc napon belül kellett volna intézkedni. Erre azért nem került sor, mert adminisztrációs hiba folytán a beadványról több mint egy év múlva szereztek tudomást.
A vizsgálat megállapította az alkotmányos visszásságot a beadványtevő panaszhoz való és a jogbiztonsághoz való jogával kapcsolatban.

2.
Az Alkotmány 32/B. § (1) bekezdése értelmében: "Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen."

Az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése értelmében: "Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti."

Miután a XIV. ker. Önkormányzat Jegyzője a panaszos ügyével kapcsolatos megkeresésemre nem válaszolt, a vizsgálat megállapította az országgyűlési biztost megillető, az Alkotmányban és a külön törvényben garantált jogokkal kapcsolatos visszásságot. (A jelentéshez csatolva a megkeresést igazoló ügyirat másolata.)

3.
 Az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésének értelmében: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

Megállapítható, hogy a panaszos a jogorvoslathoz való jogát nem merítette ki, amikor a határidőn belül a számára sérelmes elsőfokú határozat ellen fellebbezéssel nem élt.

A fent ismertetett tények következtében megállapítom a panaszával kapcsolatban az országgyűlési biztos hatáskörének hiányát.

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvényaz államigazgatási eljárás általános szabályairól

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.

Érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése értelmében a következő ajánlással élek:

1. Kérem a Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjét, gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett önkormányzat jegyzője teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.

2.Kérem a Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjét, gondoskodjon arról, hogy az általa vezetett hivatal minden egysége, ügyintézője teljesítse az eljárási határidők betartását, illetve legyen figyelemmel a beadványtevők panaszhoz való jogának érvényesülésére.

Kérem a Hivatalvezető Urat, hogy intézkedéseiről az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése értelmében 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1998. november 10.

dr. Polt Péter