OBH 4350/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása 

	Panaszos a lakóházukban lévő borozó működésének engedélyezésével kapcsolatos államigazgatási eljárás elhúzódása miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Az ügyben első fokon Budapest XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Igazgatási Osztálya, másodfokon pedig Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Igazgatási Osztálya járt el. 
	A vizsgálat a jogbiztonság követelménye és az egészséges környezethez való  alkotmányos jog sérelmének gyanuja miatt indult.
	Az ügyben iratok beszerzése érdekében a XIII. kerületi jegyző irányában történt megkeresés.

A megállapított tényállás

	A GA-BOR's GMK 1991-ben tette meg üzletnyitásra vonatkozó bejelentését a XIII. kerületi Önkormányzat felé, amelyet az Igazgatási Osztály élelmiszerüzlet, borkimérés ( csak elvitelre) záradékkal látott el. Az üzletnyitási bejelentést 1995-ben borozó üzletkörre záradékolták. A módosításhoz szükséges engedélyeken kívül a Gmk. képviselője egy arra vonatkozó nyilatkozatot is becsatolt, hogy az üzlettől számított kétszáz méteres távolságon belül gyermekintézmény   nem üzemel .
	1992. szeptemberében a panaszos név nélkül bejelentést tett a kerületi önkormányzatnál a borozó működésével kapcsolatban, amelynek nyomán az Igazgatási Osztály Ipari-kereskedelmi Csoportja helyszíni ellenőrzést tartott, jogszabály-sértő tevékenységet azonban nem tapasztalt. 1994. szeptemberében - ismét név nélkül - panasz érkezett a XIII. kerületi Önkormányzathoz , a panaszos kilétének megállapíthatatlansága miatt azonban az - 1992-es bejelentéshez hasonlóan - a bejelentőt az önkormányzat a megállapításairól nem tudta tájékoztatni.A ház lakóinak 1995. júliusában az önkormányzathoz érkezett panasza nyomán újabb célellenőrzésre került sor, jogszabálysértést ekkor sem tapasztaltak.Megállapításaikról az ellenőrzést végzők a ház lakóit is tájékoztatták. Az augusztusban érkező újabb panaszt - amelyet a ház lakói írtak alá - szeptemberben az önkormányzat és az ÁNTSZ közös helyszíni ellenőrzése követte. Az ellenőrzés során megállapították, hogy a borozótól mért kétszáz méteres távolságon belül egy bölcsőde működik.1995. szeptember 13-án a XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal Igazgatási Osztálya - hivatkozva az ellenőrzés megállapítására - a borozó üzletkörű tevékenységet megtiltotta és elrendelte a határozat harminc napon belüli végrehajtását. 1995. november 14-én a XIII. kerületi Önkormányzat Igazgatási Osztálya helyszíni ellenőrzést tartott a XIII. kerület Tüzér utca 40. szám alatti borozónál. 1995. december 4-én kelt levelében a XIII.kerületi polgármester - a panaszos által hozzá intézett beadványra  reagálva - tájékoztatást nyújtott a panaszosnak az ügy előzményeiről, jogszabályi hátteréről és aktuális állásáról.
	A panaszos írásos beadványaiból és szóbeli meghallgatásáról készült jegyzőkönyvekből illetve feljegyzésekből kiderült, hogy a panaszos illetve a ház lakói a borozó nyitvatartását , a vendégek utcán folytatott italozását, a házban elszaporodó bűncselekményeket, a közegészségügyi szabályok be nem tartását	egyaránt többször is olyan problémaként jelölték meg amelyben segítséget vártak az önkormányzattól.
	1996. január 11-én az Igazgatási Osztály a " borozó " üzletkörű tevékenységet megtiltó határozatát visszavonta, hivatkozva  a Közigazgatási Hivatal által a borozó jövedéki engedélyének tárgyában hozott határozata azon megállapítására mely szerint a borozó és a bölcsőde közötti valóságos távolság hitelesített mérés hiányában nem megállapítható.
	1996.június 4-én a XIII. kerületi Polgármesteri Hivatal ismét megtiltotta a " borozó " üzletkörű tevékenység folytatását, hivatkozva az Építésügyi Osztály által elvégzett mérésre mely szerint a bölcsőde a kétszáz méteres távolságon belül van. November 11-én a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Igazgatási Osztály fellebbezés nyomán megváltoztatta  a tevékenységet megtiltó határozatot, oly módon, hogy nem a " borozó " üzletkörű tevékenységet hanem csupán a szeszes ital kimérését tiltotta meg. A panaszos ezt a határozatot is megkapta. A  Gmk az államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be.

Az ügy jogszabályi háttere 

	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

2. § (1) Az államigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják  a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) Az államigazgatási szervek  előmozdítják a jogok érvényesülését  és a kötelességek teljesítését , az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(4) Az államigazgatási szervek feladataikat  a  lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban résztvevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga , köteles viszont a legjobb tudomása szerint , jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

4.§ (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból- utasítja.

Az érintett alkotmányos jog 

1949 évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról

57. § (1) bekezdés: " A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz , hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság  igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el." 

A vizsgálat megállapításai 

	A szóban forgó ügyben azt a kérdést kellet vizsgálni , hogy a panasszal érintett államigazgatási szerv eleget tett-e az Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény ( a továbbiakban Áe. ) rendelkezéseiből fakadó eljárási kötelezettségének, valamint az alapelvként rögzített együttműködési kötelezettségnek Vizsgálni kellett továbbá, hogy a panaszos gyakorolhatta-e a nyilatkozattételi jogosultságát, amelyet az Áe. ugyancsak az alapelvek között rögzít.
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény alapelveiként rögzített rendelkezések szoros összefüggésben állnak az  Alkotmány 57. § - ának ( 1 ) bekezdésében megfogalmazott tisztességes eljáráshoz  való joggal. Bár az Alkotmány említett rendelkezése kifejezetten csak a bíróságokról szól, de a szóban forgó alkotmányos joggal kapcsolatban már az OBH 6416/1996. számú ügyben megállapítottuk, hogy az a bíróságok nevesítése ellenére nem értelmezhető úgy, mintha a bíróság helyett eljáró hatóságokat felmentené a pártatlanság és tisztességes eljárás követelménye alól , és ezáltal az Alkotmányban biztosított  jog érvényesíthetőségének alkotmányos cél nélküli korlátozását tenné lehetővé. A jelzett kiterjesztő értelmezés ugyan a bíróságok helyett eljáró hatóságokra vonatkozik, de nyilvánvalóan alkalmazható az egyéb államhatalmi illetve államigazgatási szervekre is. 
	Az Áe. 4. §-a kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén eljárni köteles. A hatóságokat tehát eljárási kötelezettség, eljárási kényszer terheli. A közigagatási szervek eljárási kötelezettségének előírása a jogbiztonság egyik fontos garanciája , azt hivatott biztosítani, hogy a hatóságok ne tarthassák az ügyfeleket bizonytalan helyzetben, mulasztásukkal ne akadályozhassák a hatóság döntésétől függő jogaik gyakorlását. Ha a hatóság eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, nem hoz határozatot az ügyben , az államigazgatás hallgatásáról beszélünk.	A panaszos éppen azt sérelmezte, hogy az ügy azért húzódok el, mert beadványaira az önkormányzat nem reagál.
	Panaszos a jelzett államigazgatási ügyben ügyfélként vett részt. Az ügyben keletkezett írásos dokumentumokat az önkormányzat számára megküldte. Panaszát  személyesen is módjában állt előadni, az önkormányzat illetékes osztálya azt kivizsgálta ,az iratbetekintési jogát gyakorolhatta, a kért iratokról másolatot kapott, az ügyre vonatkozó jogszabályokat vele megismertették. Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság a feltárt tényállás alapján nem állapítható meg.
	Tekintettel arra, hogy a panasznak az Országgyűlési Biztosok Hivatalához érkezése után a panasz tárgyául szolgáló államigazgatási ügyben az érintett borozó tulajdonosa államigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be, az ügy érdemét - tehát a működési engedély iránti kérelem elbírálását - nem vizsgáltam. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja ugyanis a bíróságokat kizárja az országgyűlési biztos vizsgálati hatásköréből. 

Budapest, 1998. szeptember 30.

Dr. Polt Péter